7 
Efterskrift fik en mere aphoristisk Charakteer og undertiden kom 
til mere at ligne let paa Papiret henkastede Notater. 
IIL Den Mand, der har holdt den Tale, som indeholdes 
i Skriftet, er efter dettes Overskrift Ambrosius afMedio- 
lanum (374—397). Denne Overskriftens Angivelse modsiges 
ikke alene ikke ved Nogetsomhelst i Talen, men stadfæstes og- 
saa ved flere Omstændigheder, saa at vi have al Grund til at ' 
holde den for rigtig. 1. Taleren tilkjendegiver et Kjendskab til 
den aquilejensiske Kirkes Daabssymbol, hvis Tilsætning invisibili 
et impassibili han misbilliger, som røber en Mand, der var nøiere 
bekjendt med denne Kirke. Men dette gjælder nu om Ambrosius. 
Ambrosius har ikke alene meget vel kunnet være nøiere bekjendt 
med den aquilejensiske Kirke, da den mediolanensiske Kirkepro- 
vinds var en Naboprovinds til den aquilejensiske, men han maa 
ogsaa have været det, da han har været nærværende paa det 
381 mod de to arianske Biskoper Palladius og Secundianus holdte 
Concilium i Aquileja, hvis fornemste Taler og .hvis Sjæl han var 
(se det aquilejensiske Concils Acter i Ambrosii Opp. T. V. p. 169 
seqq. ed. Paris, fra 1632 og i Coleti Sacrosancta Concilia T. II. 
p. 1163 seqq., og sml. Fuchs, Bibliothek der Kirchenversamm- 
lungen des vierten und funften Jahrhunderts II. S. 432 fl*., Hefele, 
Conciliengesch.il. S. 33 f., og de Rubeis, Monumenta ecclesiæ 
Aquilejensis p. 79 seqq.). 2. Vi fmde i den Deel af Skriftet, 
hvori Taleren omhandler den første Artikel, den Bemærkning^ at 
Arianerne havde benyttet Ordene invisibili et impassibili til For¬ 
svar for sin Hæresi og til Bagvaskelser mod hans egen og mod den 
romerske Kirke, hvis Symbol hans Kirke bekjendte sig til. Og 
overhovedet drage Relationer til Arianismen sig gjennem hele 
Talen, idet Taleren paa mange Steder i samme sigter til og 
(indirecte) bestrider den. ^ Talen har næsten heeltigjennem en 
‘ En Relation til og en indirect Bestridclse af Arianismen ligger allerede i 
Ordene: „m hoc symholo divinitas trinitatis æternæ evidentissime com- 
prehensa est unius operationis. Patrem et Filium et Spiritum sanctum, hoc est 
tenerabilem Trirdtatem. Et quod Jides nostra ita sit, ut pari genere cre- 
damus in Patrern et Filium et Spiritum sanctum. Ubi enim nulla discretio 
