62 
ogsaa han ved syTupiqaTa!., O-spiJ-aivovTsc og mener, at de føre samme 
som de, der med glødende Sind hænge ved Gud, tænde Kjærlig- 
heden, rense fra Synd og tilintetgjøre alt Mørke. Med Pseudo- 
Dionysms’s Englelære stemmer Gregor den Stores i Moral. 1. 
2 væsentlig overeens, kun at Serapherne, der hos ham betragte 
Guds boniias, og i hvilke Gud amat ut charitas, udgjøre den før¬ 
ste, høieste Engleclasse. Disse tvende Auctoriteter fulgte hele 
Middelalderen og følger endnu den Dag idag den romerske 
Kirke. Saavel den hellige Bernhard, som-Thomas Aquinas 
og de øvrige Scholastikere ' betragte Serapherne som den første, 
høieste af de ni Engleclasser, som de antage, og ansee dem for 
Kjærlighedens Engle, medens de betegne Cheruberne, ^ som 
de lade følge strax efter dem i Rækken, som Erkj endelsens 
Engle. Den samme Anskuelse findes ogsaa i Dantes Convito 
og Divina comedia. Efter ham ere Engle af alle ni Engleclasser 
faldne, og er Lucifer en falden Seraph. 
Luther (til Gen. 3, 24) og hans Efterfølgere (Chemnitz, 
Loci theol. P. I p. 133 Witeb. 1623, Joh. Gerhard, Loci theol. 
T. IV p. 24 seq. ed. Cotta o. A.) kaste vistnok den pseudo- 
dionysisk- og gregoriansk-middelalderlige Englelære som nugæog 
ineptiæ over Bord; men man vedbliver dog indtil Slutningen af 
det forrige Aarhundrede ogsaa i de protestantiske Kredse ganske 
almindelig at aflede af Tp’:j comburere og at give det 
Betydningen Ild engle. Kun er man uenig om, paa hvilken 
af Ildens Egenskaber der skal tænkes ved Navnet, hvilken af dem 
man skal ansee som tertiim comparationis. Nogle tænke paa Ildens 
Gl an ds og Herlig h ed (Milnster o. A.), Andre paa dens Hede 
og opvarmende Kraft, hvorfor de mene, at Serapherne have 
sit Navn deraf^ at de brænde af Kjærlighed og optænde Kjærlig- 
hed eller den Helligaands Ild (Luth., Brentius, som gjengiver 
Ordet ved Brenner, Lue. Os.), atter Andre paa dens rensende 
' Efter en Forklaring af Navnet der allerede findes hos Chrysostomue 
de incomprehensibili Dei natura n. 6, 'Cl yotp SCTl NspOU^qj. \ spørger Chrys. 
her, og svarer: IIsTrXvjO^UJlJ-SVT] Hos Gregor den Store betragte 
Cheruberne Guds veritas, og Gud erkj ender {noscit) i dem ut veritas. 
