66 
idet han sammenligner Udtrykket i Dent. 32, 24. Be- 
slægtet er Knobels Anskuelse i det første Oplag af hans Comm. 
over Jes., som han dog i det andet har opgivet. Gesenius 
har senere i Thes. taget sin i Comm. over Jes. opstillede An¬ 
skuelse tilbage {sed hæc opinio, siger han paa hiint Sted, cui ipse 
aliquantisper fcwi, nunc fnihi prorsus abjicienda mdetiir) og erklæret 
sig for deres Mening, som aflede 'o af og give det Betyd¬ 
ningen celsif nobileSy principes coelij en Anskuelse, der i den ny¬ 
este Tid ogsaa deles af Hengstenberg (Beitrage zur Einleit. 
ins A. T. I S. 163 f.) og Winer (Reallex. under Seraphim). 
Efter Hofman (Der Schriftbeweis S. 328) er kun den he¬ 
braiske Form af det aramaiske og betyde begge Navne, 
der iøvrigt staae i Sammenhæng med efter Gen. 31, 30 
Guder, Aauder.^ En ganske særegen Opfattelse af Navnet har 
Ernst Meier i sin Wurzelwb. og i sin Comm. over Jes. opstillet. 
Han giver det Betydningen Skar er j, idet han antager, at eg. 
bety der sammentrcenge, forsamle. Til denne Grundbet^dning skal 
ogsaa Betydningen forbræride, som Ordet har i Sprogbrugen, gaae 
tilbage {inddrage, opsluge, opsluge ved Ild, forbrænde). Slangenavnet 
skal egentlig betegne Slangen som det sig sammentræk- 
kende, sammenrullende Dyr. Den fuldstændige Raadvildhed re- 
præsenterer Knobel i det andet Oplag af sin Commentar, idet 
han her forandrer i I 2 ''nn'vr/ hellige Tjenere, himmelske Prcester. 
Den ældre Forklaring har ogsaa i den nyere og nyeste Tid havt 
flere Tilhængere og Forsvarere. Saaledes Rosenmiiller i Scho- 
lierne, Hendewerk i sin Dissertation De Seraphim a Cherubim 
in Bibliis non diversis Og i sin Comm. til Jes., Umbreit i sin 
Comm. til Jes., Hævernick i sin Comm. til Ezechiel S. 5 f.. 
Maurer i sin Handworterb. liber das A. T. o. A. Af disse er¬ 
klære Hen d ew er k og H æ V e r ni ck Serapherne for identiske med 
Cheruberne, en Anskuelse, som ogsaa Stickel, p. d. ovenfor 
anf. St. udtaler, og hvoraf der allerede findes Spor i Talmud. 
' Ogsaa Stickel (Theol. Stiidd. u. Kritt. 1840 S. 305 ff.) combinerer 
og med hinanden, kun betegne efter ham Ildvæsener, Ildnaturer, en 
Betydning, til hvilken han kommer ved sælsomme etymologiske Speculationer. 
