118 
lei. Den anden Eiendommeliglied forklarede man som Virknin¬ 
gen af en perspectivisk Convergents af parallele Straaler, hvis 
Retning — som Rordlyskronens Sted viste — altid var den samme 
som Magnetkraftens Retning. 
Denne Nordlysets magnetiske Natur fremtraadte endnu be- 
stemtere ved den af Hjorter og Celsius gjorte Opdagelse, at 
en frit svingende Magnetnaal under stærke Nordlys forraader 
store Forandringer i Jordmagnetismens Retning (og — som nyere 
lagttagelser have godtgjort — tillige i dens Styrke). At saadanne 
magnetiske Perturbationer strække sig langt ud over de Egne, 
hvori et dermed sammenhængende Nordlys viser sig, at det alt- 
saa er det hele jordmagnetiske System, som perturberes ved Nord- | 
lyset, hvilket som bekjendt er et fuldkommen sikkert Resultat ! 
af talrige Observationer fra de sidste Decennier, forhøier endmere 
Betydningen af Nordlyset som et Moment i Jordens magnetiske 
Phænomener. 
2. Men med alt dette er Nordlyset ligesom Jordmagnetismen 
selv saavelsom de periodiske Forandringer i disse Særsyn endnu 
uforklaret. Der synes saaledes ikke at være nogen Grund, hvor¬ 
for man af Undersøgelserne over Nordlyset skulde udelukke no¬ 
gen enkelt Retning, da Bidrag til Problemets Løsning ligesaavel 
kan komme fra en Kant som fra en anden, uagtet der unægtelig | 
gives enkelte Punkter, hvorfra man for Tiden kan være berettiget | 
til fortrinsviis at vente Phænomenet belyst. Denne Bemærkning J 
er fremkaldt ved visse Udtalelser af Arago, der om jeg ikke i 
feiler — fmder Anklang hos mange nulevende Physikere, og som ^ 
jeg finder det nødvendigt i det Følgende at imødegaa, baade fordi | 
de — som jeg troer det skal iiidrømmes — ere uberettigede, og ! 
fordi de ligefrem gaa ud paa at frakjende Undersøgelser som de, 
der ere Gjenstand for nærværende Afhandling, al reel Betydning. 
Det skulde synes at være en overflødig Bemærkning at en- . 
hver lagttagelse, som har Hensyn til Nordlysets Udstrækning er ^ 
af Vigtighed, og at Spørgsmaal betræffende dets Høide over Jor- ( 
dens Overflade, om Nordlyset befmder sig i eller udenfor Atmos- ( 
phæren, omHøiden altid og overalt er den samme, omdenvexler; 
