119 
med Nordlysets Styrke — eller med Aarstiden, om den er for¬ 
skjellig under forskjellig magnetisk Bredde o. s. v., just maatte 
høre til de Hovedspørgsmaal, som idetmindste til en vis Grad 
maa være bragte paa det Rene, inden man kan vente en fuld- 
stændig Opklarelse af Phænomenet. 
lalmindelighed har man som bekjendt fundet meget store 
Høider, fra et Par til mere end hundrede, oftest over 20 geogr. 
Mile. Saadanne Resultater har man alene kunnet erholde, naar 
en Nordlysbue er bleven iagttaget fra forskjellige Steder helst 
under samme magnetiske Meridian. Disse parallaktiske Maalin- 
ger ere — ofte vistnok med Rette — blevne betragtede med Mis- 
tro af nogle Physikere, der synes mere tilbøielige til at give 
Nordlyset en ringe Høide, idet de beraabe sig paa Kjendsgjerninger, 
som skulde vise, at Nordlyset stundom kan være lavere end Skyerne. 
Men uagtet jeg ingenlunde tør benægte Muligheden heraf, kanjeg 
dog med Bestemthed paastaa, og alle erfarne lagttagere af Nordlys 
ville være enige deri, at saadanne Tilfælde maa være meget sjeldne. 
Efter 16 Aars Erfaring, hvorunder jeg ogsaa har været meget 
opmærksom paa dette Pankt, har jeg kun en eneste Gang (den 
22de Oct. 1849) „troet^‘ at see en smal dunkel Skystribe ligesom 
at overskjæres af en Nordlysstraale, men under Omstændigheder, 
som gjøre det ligesaa sandsynligt, at det har været et blot og 
bart Spil af Skydannelsen. Hvad paa den. anden Side de pa¬ 
rallaktiske Maalinger angaar, saa kan det ikke vække Forun¬ 
dring, at man af dem har fundet saa høist forskjellige Resultater; 
Phænomenets store Foranderlighed, især naar Nordlyset er straa- 
lende, manglende Samtidighed i de corresponderende lagttagelser, 
Uvished om, hvorvidt begge lagttagere have maalt samme Bue, 
naar flere saadanne ere synlige, og endnu flere ligesaa væsentlige 
Momenter (saasom et løst Skjøn af Buens Høide istedetfor en 
ordentlig Maaling, hvorved det ikke sjelden hænder, at en uøvet 
lagttager begaar en Feil af 10 Grader og derover), afgiver for- 
detmeste en tilfredsstillende Forklaring af disse Uregelmæssig- 
heder. 
3. Aragos Indvending er imidlertid af en ganske anden 
