125 
Høide eller Zenitdistants af Buens Top; af de udførte Vinkelmaal 
og lagttagernes geodætiske Distants beregnes da Nordlysets Høide 
trigonometrisk. Dersom Buen f. E. viser sig for den nordligste 
lagttager i omtr.f45^ sydlig Zenitdistants, for den anden derimod 
i ligesaastor nordlig Zenitdistants vil dens virkelige Høide være 
omtr. halv saa stor som Afstanden imellem begge lagttagere. 
Herved er imidlertid at mærke: 
Det vil kun sjelden indtræffe, at Maalingerne ere samtidige 
og at de netop ere knyttede til de samme lysende Dele af Buen. 
Jo større Udstrækning et Meridiansnit af Buen har i Høide saa- 
velsom i Bredde, desto større Feil kan den sidste Omstændighed 
medføre. Ved at betragte Fig. 1, hvor aaaa er Gjennemsnittet 
af en Nordlysbue, A en lagttager i Nord, B en lagttager i Syd 
for samme, seer man, at Høiden findes større end Nordlysets 
største Høide, naar begge lagttagere have sigtet paa Buens øver¬ 
ste Rand, mindre end dets mindste Høide, naar de begge have 
Sigte paa den nedre Rand, hvorimod et Resultat, der ligger imel¬ 
lem Nordlysets største og mindste Høide udkommer, naar den 
ene lagttager har sigtet paa den øvre, den anden paa den nedre 
Rand. Dersom begge lagttagere see Nordlysbuen paa samme 
Side af Zenit, maa nødvendig Begges Maalinger enten knyttes 
til den øverste eller til den nederste Rand eller ogsaa til en vis 
Midtlinie f. E. det Lyseste i Buen. I modsat Fald faar man — 
som Fig. 2 viser — enten en altfor liden eller sn altfor stor Høide 
eller endelig slet intet Resultat, naar Sigtelinierne blive parallele 
eller divergerende. ^ 
8. Saadanne Betragtninger i Forbindelse med den Omstæn¬ 
dighed, at det overveiende Antal Nordlys er indskrænket til Po- 
larzonerne, saa at en stor Mængde Nordlys vise sig i Christia¬ 
nia, som ere usynlige i Skaane, Danmark og det nordlige Tydsk- 
land, hvorfra ellers corresponderende lagttagelser kunde ventes, 
fremkaldte hos mig den Tanke, at man muligens ved en omhyg¬ 
gelig Orientering eller Maaling af en Nordlysbues apparente Ud¬ 
strækning og støttet til dens bekjendte geometriske Forbindelse 
med de magnetiske Paralleler kunde finde dens Høide uden at 
