16 ^ 
punkt ere mindre, naar Lysstraalerne falde divergerende paa 
Øjet end naar de ere parallele. Til den Ende stillede jeg Kik¬ 
kerten mod et fjernt Lyspunkt og flyttede Okularet, der bestod 
af en Lindse af 8 Tommers Brændvidde, saa langt ud, at Afstan- 
den mellem Objektiv og Okular var lig Summen af deres Brænd- 
vidder. Lysstraalerne faldt da parallele paa Øjet og de diverge¬ 
rende Straaler om Billedet viste sig stærkt udbredte. Idet jeg 
nu flyttede Okularet nærmere til Objektivets Brændpunkt, altsaa 
bragte de paa Øjet faldende Straaler til større og større Diver- 
gents, bleve Straalerne om Lyspunktets Billede mindre og mindre, 
deres Længde reduceret i betydelig Grad. Lysstyrken bliver i 
dette Tilfælde større og større, jo længere man flytter Okularet 
ind, da Øjets Pupille da kommer til at omfatte flere og flere 
Straaler j alligevel blive Straalerne om Billedet mindre og mindre. 
Ved det sammensatte Campaniske Okular er Beregningen af 
Diameteren af det af Okularet udtrædende Straalebundt vidtløf- 
tigere. Kalder man Objektets Aabning a, Brændvidde F, Øje- 
lindsens Brændvidde f (altsaa Kollektivlindsens Brændvidde 3 f 
og dens Afstand fra Øjelindsen 2 f), Afstanden mellem Objektivet 
og Kollektivlindsen b, Brændpunktets Afstand fra Kollektivlindsen 
a og den tydelige Synsvidde q saa har man: j 
1 . 1 
- f og - F_b a 3 f 
hvoraf a = f. og F - b = og 2f - a = 
,, , . a (F-b)(2f-a) 
nu er x (den søgte Diameter) --- 
fq I 
f+qi 
S 
altsaa x 
'a q (f -j- 2q) 
F* '3f (2f-f q)2' 
Er nu F --- llj Tomme, a -- 1 Tomme, q = 11 Tommer og| 
f — 0,58 Tommer, saa bliver x 1,03 Linier. Denne Størrelse f 
er mindre end l''',58. Forstørringen er i dette Tilfælde 14 Gange, f 
saaledes at jeg ser Jupiter som en Skive, men dennes Rand erj 
aldeles skarp og fri for divergerende Straaler, saaledes som maa^ 
kunde vente, da de paa Øjet faldende Straaler samtlige blivej 
Centralstraaler. I 
I 
I 
