Il Højesteret skulde votere for aabne Døre, hvilke Forslag strax 
'henlagdes, ligesom samtlige hans Konstitutions-Forslag, (deri- 
;blandt det om Statsraadernes Adgang til Thingets Debatter) for- 
.kastedes i 1824. Alligevel er det saa langt fra at disse hans 
Synsmaader af de nu Levende ville betragtes som reaktionære, 
.at de tvertimod'nu henhøre til de Folkeønsker, hvis Opnaaelse 
enten har været modtaget med Glæde eller imødesés med Læng- 
S 'sel. Heller ikke er vel nu nogen saa blottet for Upartiskhed, at 
han ikke beklager at der skal have været Tider, da de politiske 
[ Lidenskaber vare saa vildledede af Omstændighedernes Tryk, at 
Ytringer af saadanne Tanker kunde vorde anvendt til en af Fæ- 
I drelandet højt fortjent Medborgers Forkjætrelse. 
' Den samme Dom vil vel ogsaa den nu levende Slægt udtale 
i i Anledning af Erkjendelsen af Norges Andel af den danske 
I Statsgjæld, hvilket var en af de vigtigste Tvistemaal paa 1821 
j og 1822 Aars Storthing. For den fredelige Afgjørelse af denne 
r Sag virkede Magnus Falsen med sin sædvanlige Varme. Men 
I istedet for, som i 1814, at understøttes af den folkelige Stemme, 
blev han nu af Pressen angrebet paa den mest hensynsløse Maade. 
Ij Efterat nu fireti Aars Erfaringer ere vundne, kunne vi med Be- 
I stemthed forsikre, at en Vægring af at betale nogensomhelst Del 
ii af den fælles dansk-norske Statsgjæld, vilde have været det samme 
ij som en ny Opstand imod Europas politiske Overvælde, men end- 
ll nu langt farligere end den i 1814. Thi i dette sidste Tilfælde 
*i havde Norge endnu mindre Udsigt til at erholde nogen Deltagelse 
I af den offentlige Mening. Til Fordel for Danmark fremsattés, 
med mest Styrke af England, den Paastand, at Statsgjæld maa 
i betragtes efter Lighed med privat Pantegjæld, som en Heftelse 
I hvilende paa hele Statens Omraade. Dersom altsaa dette udtryk- 
^ kes i tvende ny Borger-Samfund, maa de tidligere Forpligtelser 
i forholdsvis fordeles paa de fraskilte Stykker, saaledes at Gjæld- 
nerne fremdeles kunne have antagelig Sikkerhed for sinFoidring. 
i Om end man i 1820 kunde have forskjellige Indvendinger at 
r 
gjøre mod denne simple Lov, viser dog de senere Aars Eifaiin- 
ffer at den er bleven i ethvert paakommende liltælde befulgt 
& 5 
