254 
I 
at Ordet ligesaavel i Pentateuchen som paa alle Steder hos Jesaja 
er at forstaae som Subst. ^ 
Hvad Betydningen angaaer, da er det af Sammenhængen paa 
alle Steder, undtagen Jes. cap. 6, klart, at Ordet betegner giftige 
eller i al Fald farlige Slanger; hvorimod det i Jes. cap. 6 be¬ 
tegner Engle ved Herrens Throne, og efter de Flestes Mening 
Engle i menneskelig Skikkelse, eltersom Engle paa flere Steder 
erklæres fremtrædende i saadan Skikkelse. Vanskelighed n i 
at forene saadanne.Begreber i eet og samme Ord har foranlediget 
mange Fortolkere og Lexicographer i de senere Decennier til at 
antage en forskjellig Oprindelse af Ordet hos Jes. cap. 6 fra 
den, som ligger til Griind for det paa de øvrige Steder. Gese- 
nins f. Ex., som i sin Commentar og de forskjellige Udgaver af 
sit Lexicon har yttret forskjellige Meninger, er i sin Thesanrus 
standset ved at antage den traditionelle Derivatibn af Ordet, hvor 
det betyder Slange, men erklærer Seraphim, Jes. cap. 6, for 
at komme af en anden Rod arab. o-i:, altus, excelsus fnit, 
eminuit, og at betegner høitstaaende, fornemme Tjenere, 
dernæst Engle. Flirst, hvis Lexicon endnu ei er naaet til 
erklærer sig i Concordantsen for den Mening, at Ordet hos Jes. 
cap. 6 betyder brænden.de Engle, af Verbet men at det 
i Betydningen Slange udledes af et andet Verbum af samme 
Form, identisk med sanskr. mp, lat. serpere, gr. sp7cs(.v, at 
kry be, og at er identisk med sanskr. sprcsvov. 
Men den Mening, at en Forfatter, ved at bruge eet og samme 
Ord paa forskjellige Steder, skulde dermed forbinde saa høist 
forskjellige Begreber, lader sig vanskelig forene med anerkjendte 
hermeneutiske Regler. Man tænke sig en latinsk Skribent paa 
to Steder tale om en se r pens volans og paa et tredie om ser- 
pentes, alis et manibus instructi, Deum laudantes. Vilde 
da Nogen falde paa at tænke, at Talen paa sidste Sted skulde være 
om Væsener, som intet havde tilfælleds med Slangen, men at 
‘ser pens paa eet afStederne maatte udledes af et andet Verbum 
end paa det andet, af et serpere, som ellers ei forekommer, 
samt hvis Betydning man udfinder ved at slutte tilbage fra Deri- 
