261 
f' 
il 
i gearter har flere Udtryk, saasom “[n-:, Tisp, pD^t^uj, 
I synes saaledes at have briigt som Specialnavn for Brilleslan- 
j 
j geni, (^er ikke skal forekomme i Palæstina. Af denne Aarsag 
i kan man forklare sig, at den saa sjelden nævnes i det G. T. 
j Jeg kan endelig ikke undlade,' til Støtte for Sammenl. med 
i sanskr. sarpa^ at anføre nogle yderligere skjønt fjernere liggende 
i Grunde. 
I 
I Hebræerne kunne ikke antages at have været aldeles ube- 
; rørte af de høie Forestillinger om Slangen og den symboliske 
j Brug deraf, som har været og tildeels endnu er meget udbredt i 
I Orienten-. Ægyptere, Persere, Indere, Tartarer, Chinesere osv. 
erkjende den vistnok for et af de farligste Dyr, men tillægge 
I den paa den anden Side ikke blot menneskelige, men endog 
overmenneskelige Egenskaber. 
j De chinesiske Pilegrime, som i den tidlige Middelalder gjorde 
! Valfarter til Indien, tale oftere om Slanger, som havde Tilhold i 
Damme, der jævnligen fandtes i Nærheden af Helligdommene, og 
de skildre dem som disses Bevogtere og Beskyttere, de stege om 
1 
V Natten op og gjorde med religiøs Ærefrygt sine Rundgange 
-om Helligdommen^ m. m. Der fortælles om Munke, som erkjendte 
{ien Slange eller Drage med hvide Øren for sin Velgjører, som den, 
^der sendte dem Regn for Agrene, som den, der sørgede for Frugt- 
■barhed og Overflod, som den, der skaffede dem Fred og Roe m. m.^ 
i. 
I 
i ’ Denne Slange heder paa Sanskrit naga, i Nominat. någas, hvilket Ord, oin det 
I er kommet Hehræerne for Øren, maa, formedelst dets Lighed med Slangens 
generiske Navn, nackasch, i det Hebr., være hleven holdt for nskikket til Opta- 
j gelse som Specialbenævnelse. 
* Jesaia lægger selv Kjendskab til østligerc boende Folks Myther for Dagen, 
l 
i det han indfører Babels pralende Konge talende og sigende cap. 14 v. ]3; 
„jeg vil sidde paa Forsamlingens Bjerg i det yderste Norden.“ Her sigtes nem¬ 
lig, ligesom i Ps. 48, 3, aabenbar til Indernes Forestillinger om Meru oller 
Sumeru, et Bjerg i det yderste Norden, hvorom de havde samme Troe, som 
Grækerne om Olymp, at det var Gudernes Bolig. 
^ Histoire de la vie de Hiouen-Thsang p. 120, 
Foe Icoue ki, p. 126. Længere hen p. 161 flg. leveres en ndførlig Skildring af 
les dragons. 
