t 
3 
1 !>■. 
I i 1857 gjorde mig opmærksom, og hvorom han har trykt en liden 
Afliandling i Over-Ysselsche Almanak voor oudheit en letteren 1850. 
Hvorledes dette Gods var kommet til Deventer, og hvorledes 
det efter langvarigt Vrøvl kom derfra, skal jeg senere oplyse. 
- Til Sammenligning med hvad ovenfor er anført om det til Dan- 
K mark sendte Kirkegods fra Throndhjems Domkirke, skal jeg her 
først meddele et Uddrag af Fortegnelsen over det af Erkebiskop- 
pen derfra medtagne Gods. Det bestod deels af hans Domkirkes 
og hans egne Sager, deels af Gods, som Hr. Nils Lykke havde 
^ betroet ham til Opbevaring paa Steenviksholm. Det første var 
. nedlagt i en lang Kiste og i en Tønde, Lykkes Gods derimod i 
en Halvtønde. 
1 I Kisten fandtes : En flamsk Tapet, forestillende et Jagtstykke; 
l en Ulveskinds Fæld, opædt af Mark; forskjellige Chorkapper, til- 
deels med Sølv og andre Fryndser; blandt disse en Chorkappe, 
der vistnok er foræret af Kong Hans eller Christiern H, da den 
havde Aarstallet 1513 og en dyrebar forgyldt Spænde med det 
danske Vaaben; nogle andre Kirkeklæder af Silke eller Fløiel, 
i med Sølv eller Guldstads; en lang smal Stav med en rund stor 
: Steen øverst, omgivet af forgyldt Løvværki; St. Olafs Øxe med 
, Sølvbeslag. Forskjellige Retropendier og Antipendier, med paa- 
[ syede Billeder af Frelseren, Johannes Døber, St. Paul og fl., 7 
' Silkegardiner med Sølvkroge; en liden forgyldt Kiste med Hel- 
ligdomme (altsaa et Helligdomsskrin); en simpel Mitra med en 
' „Corporalsack^^; 3 forskjellige Capitalia (Hovedpuder); et hvidt 
r stukket Alterklæde; 5 Manipuler (uden nærmere Forklaring; det 
I kan derfor være enten: Biskopsprydelser (manipulæ) === Mitra, 
I eller Drikkekar, Haandbægere, norsk: Stob ^ manipulum); 4 
I Stola’er; et rødt Silke-Livbaand (shortbant) med forgyldte Knapper, 
i Enhver vil erkjende, at der i denne Kiste — maaske med 
ji Undtagelse af den saakaldte St. Olafs Øxe, der er altfor løst 
l omnævnt til at man deraf tør slutte Noget — ikke fandtes No- 
^ getsomhelst, der ikke kan have været Erkebiskoppens personlige 
I 
‘ Dette er klarligen ikke den erkebiskoppelige Krurastav, men en privat Stads- 
? : Stok, som maa have været Erkebiskoppens personlige Eiendom. 
1 * 
