disse Stoffe ligeledeé i Atomer red og ^ 2 , saa findes Mængden 
af deti biatere kemiske Forbiadelse, som ri ville betegne med B 
og det i Overskud værende enkelte Stof, som være C, paa føl¬ 
gende Maade: 
INaar P < p, r, 
t ?1 
saa 
er B — -|- $ 2 ) og C 
og 
X 2 
Xi ?2 -- X2S1 
[ 
[ naar ^ saa er B -= ^^ ($1 -f ^ 2 ) og C 
f i første Tilfælde er altsaa det Stof, hvis Mængde mdtrykkes ved 
*X 2 , i Overskud, i andet Tilfælde det andet Stof. Betegner end- 
videre b og- 12 de to Stoffes-Smeltepunkter og t Smeltepunktet 
"eif den kemiske Forbindelse og forstaaes endelig ved p en constant 
'Størrelse, forskjellig for de forskjellige Stoffe, saa er Smeltepunktet 
“z af en hvilkensomhelst Forbindelse (x^ og X 2 ) udtrykt ved Formelen 
^ _ p B T + C t 
§ B -f C 
( 1 ) 
f hvor t ^ ti eller t 2 , eftersom C er det ene eller andet Stof. 
Denne Formels Betydning skal senere hen blive omtalt. Rud- 
berg har, som ovenfor berørt, opstillet en Formel for de binære 
P kemiske ForbindOiser af Metaller, nemlig en Afhængighedslov 
f^mellem v, Ji, J 2 , b og t 2 , en Formel, som kan skrives saaledes 
f dl — v) --= k . ('t 2 — v) ^ 2 ^ hvor k er en constant, nemlig Bjor¬ 
li holdet mellem de to Produkter, som fremkommer, naar de to 
|*‘Metallers Atomvægt respective multipliceres med deres specifike 
I 
iVarmo. Denne Formel udéiger nemlig, at de Varmemængder, 
^sOIn de t?o Metaller indeholder fra deres Smeltepunkt af til Le¬ 
ll geringens Smeltepunkt ere de samme. Denne Lov synes Ogsaa 
I at stemme med Observa.tionerae, men i ethvert Tilfælde er den 
uafhængig af og uden Indvirkning paa den af mig epstillede For- 
mei (I). Denne Formel kan ogsaa sættes nnder Formen 
C X) 
p B -f'’ C ‘ ’ 
I Analogi med det Foregaaende vil der bland t alle de For¬ 
bindelser eller Blandinger, som tre Stoffe danne med hinanden, 
f knn være eén kemisk Forbindelse og som > udmærker sig derved. 
f 
(la). 
