binære Forbindelse B kan bestaa enten af første og andet Stof, 
i eller af første og tredie Stof, eller af andet og tredie Stof. 
1 Sættes i denne Formel A = o, faas Formel I, hvorfor vi for 
Eftertiden kan betragte de binære Forbindelser som et specielt 
;; Tilfælde af de ternære og antage gjældende for hine, hvad der 
I 
l^gjælder for disse. 
^ I Analogi med det foregaaende kunde man opstille Formler 
dfor qvaternære Forbindelser og endog for Forbindelser af endnu 
flere Stoffe, men da ingen Observationer ere gjorte derover, vil 
p vi dennegang ikke videre indlade os derpaa. 
‘a Rudbergs Formel for ternære Forbindelser gjælder blot de 
^ternære kemiske Forbindelser og giver os 0 som en Funktion af 
I f 
? 2 -) ^3 Og Smeltepunkterne af de tre Stofle, som vi ville be- 
itegne med tj, t^ og ta. Han sætter da (ti — 0) 4 “ (t2 — >3 — 
f. = (ta — 0) ^ai hvor .^a or det electronegative Stof i Forbin- 
1 
f) deisen. Denne Formels Betydning, seer man, er analog med 
.! Betydningen af samme Forfatters Formel for binære Forbindelser. 
i M. C. C. Person anfører rigtignok i Ann. de chirnie et physique 
-(3) 24 tom., at den er mere end tvivlsom, men dette er imidler- 
i tid ikke bevist, og det er mulig, at begge disse Rudbergs Forin- 
ler for kemiske Forbindelser har en mere generel Betydning, end 
^Forfatteren selv ahnede. I alle Tilfælde er den imidlertid uden 
Tndflydelse paa Formel II, som forudsætter 0 given. ' 
Betragter man den opstillede Formels theoretiske Betydning, 
f kunde man maaske opstille to Hypotheser. Formel II kan sættes 
runder Formen aA(z —0 ) -[- pB(z — x) -f- C (z — t) o. Tæn- 
ker man sig nu, a og P ikke er andet end de Faktorer, hvormed 
I Pioduktet af Forbindelsernes specifike Varme og Æq vi valen tvægt 
i maa multipliceres for at blive lig Produktet af Stoffet C's specifike 
^ Varme og Æqvivalentvægt (cfr. den Dulong-Petitske Lov), saa ud- 
1 siger hiin Formel følgende: „Summen af de Varmemængder, som 
i> hver Forbindelse indeholder, fra sit Smeltepunkt af til Blandin- 
, gens Smeltepunkt er lig nul.^^ Varmemængden regnes negativ, 
, iiaar det fælles Smeltepunkt ligger lavere end Forbindelsens eget 
f’ 
'"Smeltepunkt. Nu er imidlertid den specifike Varme ikke con- 
