38 
under No. 124 al'bildet sees et Hjul istedetfor Skaft, og paa No. 
121 og 123 ere Hjul anbragte i Enden af Skafterne. Paa No. 
126 forekommer derhos den samme Triqvetra, som sees paa 
enkelte som Amuletter brugte Guldbracteater (cfr. Forhandl. i 
Vid. Selsk. 1858 S. 202i). 
Men, foruden de to Slags Figurer, som nu ere omhandlede, 
forekomme i Bohuslehn paa mange Steder tillige Mennesker og 
Dyr. Hvad Menneskene angaar, kan man let tænke sig, at de 
skulle være Billeder af de Hedenfarne. Men om Dyrene er det 
vanskeligt at udfinde nogen Forklaring. Prof. Sjøborg, der, som 
anført, holder det hele ristede Feldt for en Art historisk Malerie 
til Minde om Vikingers Landstigning, anseer Dyrene som Tegn 
paa, at Vikingerne have medbragt Dyr. Min Gisning er, at Dy¬ 
rene kunne være medtagne for at minde om en eller anden 
mærkelig Begivenhed, forefalden enten i den Hedenfarnes Liv 
eller ved hans Død, ved hvilken Begivenhed et eller andet Dyr 
' I Aimal for nord. Oldk. 1842—43. S. 349 er ogsaa en i en Gravurne paa 
Møen funden Broncekniv afbildet, hvorpaa sees et Skib og en Fisk. Denne 
seer ud som nedenstaaende Figur. I Atlas f. nord. Oldk. er under No 155 
afbildet en Sølvmynt, med et Skib og en Fisk paa Reversen. Herom ytrei den 
berømte Archæolog, Conferentsraad Thomson, i Annal. f. n. Oldk. 1855 S. 323. 
at han anseer den for at have været indfattet ligesom de i Middelalderen som 
Amuletter brugte Bracteater, og at den maa antages at være ældre end Chri 
stendommens almindelige Indførelse i Norden. 
' Ogsaa hos Mongoler og Kalmyker tillægges Knive en beskyttende Kraft, naar 
Nogen blandt dem døer med aabne opadvendte hule Hænder, foreskriver Ritua¬ 
let, siger Pallas {Samml. IX S. 265): „Atif eine solche Leiche muss eine 
scharfes Ei sen gesetzt werden.^' I Norden har man formeentlig villet 
forøge den beskyttende Kraft ved Anbringelse af Skibsfigurcr eller Hjul. 
