42 
Hr. Daa gjorde nogle Bemærkninger i Anledning af Holmboefs 
i forrige almindelige Møde holdte Foredrag angaaende de skandina¬ 
viske Helleristning er. 
lir. Holmhoe holdt et Foredrag om Krodo^ en sachsisk Afgud. 
I Bothes Sassenchronik (fra 15de Aarh.) berettes som en i 
Aaret 780 indtruffen Begivenhed, at Carl den Store paa Harts- 
burg nedrev en Afgud, der lignede Saturn, men som af Folket 
blev kaldet Krodob Om dette Navns Oprindelse og Forhold til 
andre mythologiske Benævnelser ere adskillige Afhandlinger ud- 
komne, der dog alle have efterladt Tvivl om Paalideligheden af 
Bothos Beretning.*^ Den berømte J. Grimm omtaler Sagen' paa 
tre Steder i sin Deutsche Mythologie, nemlig først i en Note til 
‘ Botho’s Chronik findes i Leibnitz’s Udgave af Scrtptores Brunvicensiæ illustrantes, 
Tom. III. Hanover 1711 fol Her heder det blandt Begiveuheder forefaldne 
Aar 7801 ^To der Harteshorch stood eyn Afgodde de het Krodo., den 
vorstorde he, unde was gestalt als hyr na geteket fs “ (Her findes et 
Træsnit, forestillende en gammel Mand med langt Haar, Skjorte og bare Fød- 
’ der, staaende paa en stor Fisk og holdende i venstre Haand et Hjul op iveiret 
og i høire Haand en Vandbøtte med Blomster i). Derefter hedder det videre: 
„Ich vinde in der Schrifft, dat hyr in Ostsassen to der Harteshorch 
qestand hadde eyn Affgodde na Saturno und den heten de lude unde 
dat meyne volck Krodo.'’’’ I Arnkiels Cimbaische Heiden-Religion I, S, 
106 sees et Kobberstik af Krodobilledet, ikke ganske som i nysnævnte Værk. 
^ Klemm giver i sin Handhuch der germanischen Alterthumskunde følgende Forteg¬ 
nelse over Skrifter om Krodo: Kriegk, Harzburgische Mahlstein zum Denkmal 
der Gute Gottes in Zerstorung des daselhst ivohnendcn Abgottes Crodons, Einfiihrung 
der christlichen Lehre. Goslav 1709. 8vo. 
I. M. Heinecoii diss. de antiqvissimo Goslariæ statu et Crodone imprimis 
Hartzhurgico. Goslav. 1707. 
I. A. Fabricii: Carolus M. falsi numinis Saxonuni Crodonis eversor. Brursv. 
1741. 4. 
Delius, Untersuchungen iiber die Geschichte der Harzburg und der vermeinten 
Gotzen Krodo. Halberstadt 1826 og 1827. 8. Sml. Halh. Lit. Ztg. 1830 No. 
114 og Wachters Forum der Kritik I, 3 S. 121 Jlg. I. S. 117 Jlg. 
Th. G. V. Eulner: Conjecturæ de stagno Crodonis, vulgo dicto Crodons pohl 
prope Eschwegam. Marb. 1743. 4. 
Kl. henviser endvidere til flere andre Værker, hvori Sagen omtales, uden at 
udgjøre deres Hovedindhold. 
