66 
• C. Boeck troede, at Sars tydede Strobilås Udvikling af Scy-. 
phistoma urigtigt. Grundet paa Undersøgelser af et stort Antal 
Exemplarel- af Scyphistoma og Strobila i deres forskjellige Ud- 
viklingstrin kunde han ikke antage at Scyphistonia forvandlede 
sig til en Strobila, paa den Maade at Scyphistomas allerede værende 
Organer ved en Metamorphose gik over til Strobilås Organer, saa- 
ledes som af Larve bliver Puppe og af Puppe bliver Sommerfugl. 
Han maatte antage, at Strobila udviklede sig fra Bunden af en 
nedenfor Scyphistomas Mave dannet Legemshulhed ved af Scy- 
phis.toma afsat Stof medens at Scyphistoma under Strobilås Tilta- 
gen gaaer til Grunde ved en Opløsning eller Indsugning af den 
øvre Deel af Legemet lige til Foden, hvorpaa da Strobila nogen 
Tid bliver siddende indtil Skive for Skive ef afløst. Det er 
muligt at, efter at Strobila saaledes er afløst, udskyder fra Foden 
en ny Scyphistomakrop, der igjen danner en ny Strobilarække. 
Han troede ikke at ved en Vexelgeneration noget Ammedyr 
ligesaalidt som noget Moderdyr ved en Metamorphose gik lige- 
frem over til en Afkom, saa at der af det for et Individ allerede 
' * 
organiserede Stof opstod en Flerhed af Individer. 
Ved Tydningen af Udviklingen af Forplantningsforholdene hos 
Planterne maatte man formeentlig skjelne mellem den nødvendige 
foregaaende Udvikling af forskjellige Organer førend Forplant- 
ningsorganer fremtraadte og en sand Generationsvexel. Der ud- 
fordres en vis Mængde Stof og en vis Organudvikling førend For- 
plantningsdygtighed indtræder. Det kunde vel saaledes hende, af 
de af Sars citerede Tydninger og Sammenligninger ikke vilde 
befindes at være rigtige. 
Forøvrigt, naar der bliver Spørgsmaal om, hvem der har 
Fortjenesten af at have paavist Vexelgenerationen, da kan der 
ikke paa nogen Maade nævnes nogen Anden end • Steenstrup. 
Hvordan man end vil dreie eller snoe paa Sagen saa bliver det 
uomtvisteligt, at det er Steenstrup, der paaviiste Regelen i eller 
Almeenloven for forskjellige Udviklings- og Forplantningsforhold, 
som vel for en Deel kjendtes, men som man betragtede for Afvi- 
gelser fra eller Besynderligheder imellem det, man betragtede for 
