100 
dekrog, i det Grindled, Køerne passere, for at de kunne gaae 
derover. S. 467. Det udøbte Barn har Staal og Psalmehog i 
Vuggen. Hos Pallas hedder det 1. c. II. S. 257: Naar Nogen 
døer uden at have taget Afsked med sin Søster, bør en Metah 
kugle lægges paa Liget; og sammesteds: Naar En, som er født 
i et Bjergaar, døer, bør Legemet bedækkes med røde eller blaae 
Klude og noget Mineralsk lægges hos. En lignende Forestil¬ 
ling om Metallers Kraft har maaske ledet de hedenske Nordboere 
til, naar de ei have havt noget Skarpt eller Spidst at afsee, at 
henlegge et uhrugbart Stykke Metal i Gravurnen. Saaledes he¬ 
der det i Anml f- n. Oldk, 1840 —42. S, 143. om en Urne, at deri 
fandtes „et sammenbøiet noget fortæret Jernstykke, hvis Bestem¬ 
melse nu neppe lader sig udfinde,^^ 
Elherfeld 1831 S. 121 ^ at man, for at erfare om en syg Koe er forhexet, læg- 
ger en arvet Nøgle i en arvet Bibel og ophænger denne i en Snor under 
Loftet og iagttager, om den dreier sig, i hvilket Fald Forhexelsen ansees be¬ 
kreftet, , 
' Ov^reensstemmelse mellem dé asiatigk-buddhistiske og de germaniske Forestil¬ 
linger i 4enne Retning viser sig end tydeligere ^eri, at ogsaa Farverne spilla 
en Rolle i disse Skikke. Det er især den røde pg blaa Farve, som lægges 
Vægt paa. Den Øxe, Qvæget skal gaae over, stikkes, som ovennævnt, ind i 
en rød Qvindestrømpe. I Breslau binder man, naar Qvæget om Vaaren første 
Gang føres paa Græsgang, røde Klude om deres Haler for at de ikke skulle 
blive forhexede (Mannhardt 1. c. S, 11). I Landskabet Mark maa Qvæget gaae 
over ef ^øuseæg og en rød Kjole (ib). Naar i Belgien en Koe har ædt giftige 
Planter, koger man rodt Garn i Aske og binder det varmt om Koens Hala. 
Som Lægemiddel for Bylde i en Koes Mund tilraades i England, at skjære 
Bylden og derpaa gjøre et Indsnit i den øvre Deel af Koens Hale, stikke Løg 
ind deri og ombinde Saaret med et Stykke rødt Klæde, I et af Mannhardt 
1. c, S. 64 omtalt tydsk Eventyr fortælles, at Benene af en Dreng, som var 
bleven slagtet og kogt af sin Stedmoder, bleve opsamlede af hans Søster, som 
bandt dem ind i rødt Silketøi eller efter en Variant, med en rød Silkesnor; 
hvoi;efter Drengen i et Tordenveir kom tillive igjen. I Proviudsen Mark maa- 
ler man syge Koner med en rød Snor. ib. S. 134. Paa Landet i Schweitz 
ifører man Febersyge en rød Underkjole, ib. S. 135. I Ostenrode skulde, som 
ovennævnt, Øxen indhylles i et blaat Skjørt. Som Sidestykke hertil anføres et 
mongolsk Reglement fpr Ligs Behandling (i Extract røeddeelt af Pallas i hans 
• Sammlongen II S. 254 flg,): „For dem, som døe paa en Bars- eller Tigerdag, 
