210 
gifna eller verkliga, bragder. Detta påstående hemtar ett vigtigt 
Stod deraf, att vissa ristningar påtagligen visa sig hafva tid efter 
annan fått nja tillsatser af figurer, hvarvid man stundom gått så 
ovårdsamt tillvåga, att man dervid skadat eller alldeles forstordt 
andra bilder.“ 
Forfatterens Forsøg paa at bevise Rigtigheden af sin Mening 
om Figurernes Betydning indeholder Intet som kan bevæge mig 
til at forandre de af mig yttrede Anskuelser; hvorimod disse finde 
en Støtte i hans Bemærkning om, atFigurerne i de enkelte Feldt 
ikke ere indhugne paa een Gang, men, at det er „påtagligt,“ 
at de Tid efter anden ere udførte, noget, som ogsaa den Uorden, 
hvori de sees kastede omkring, tyder hen paa. Han opstiller 
ogsaa den Sats, „att de Bohuslånska, och med få undantag, Nor¬ 
dens ofriga hållristningar ådagalågga, såvål genom sin utarbetning, 
som sitt innehåll, att de dro forfårdigade af och vittna om ett folk^ 
som hegagnat sig af redskap och rapen af jern}^ Som Beviser be- 
raaber han sig deels paa Ristningernes Dybde deels paa, at nogle 
finere Figurer ere meget net udarbeidede med en feilfri Runding 
i enkelte af sine Partier. 
Ogsaa min Mening om, at Hjulet (efter hans Mening et Skjold)^ 
er et Symbol paa Døden, tinder ydeligere Støtte i Forfatterens 
Beretning S. 36 Anm., at et Hjul (En genomkorsad cirkelform, 
sannolikt et stegelhjul) fmdes paa en gammel Gravsteen paa Him- 
meryds Kirkegaard i Småland, og at lignende Figurer findes paa 
Gravstene i Hångers Kirke i Småland og ved Hemse paa Gottland.^ 
* Jeg anseer det nok rauligt, at Cirkelen, hvor den sees paa en Mands Arm, 
saasom paa Holmbergs Pl. 10 og 34 holdes for et Skjold; men hvor Cirke¬ 
len er isoleret, hvor den har Nav og 4 a 8 Radier; som paa H.s Pl. 27, 30, 
35, 4l formaaer jeg ikke deri at see andet end et Hjul. 
Ifølge Klilwer — Norske Mindesmærker S. 29 og Pl. 32 stod ved hver Ende 
af den saakaldte Skjøn-Valborgs Grav paa Gidskøe en Steen opreist, og paa den 
ene af disse sees et Hjul afbildet. 
I 
