37 
Att den ene är ungen af Blanklaxen, och den andre den af 
Oklan eller S. eriox, lärer väl derföre icke kunna betviflas, sä 
mycket mindre, när de förekomma i samma vatten, och sam¬ 
manbindande mellanformer förefinnas. Jemföras likstora indivi¬ 
der af S. salmulus et fario, så finner man, att S. salmulus 
skiljer sig från den sednare derigenom, att den i ryggfenan 
har 15 och i analfenan 1 2 strålar (hos S. fario har den förre 
14 och den sednare 11 strålar); att den har stjerten mera 
utspärrad och djupare klufven; att den är ljusare till färgen 
(olikheterna mellan båda uti färgen äro mera märkbara, och 
synas äfven vara ganska constanta) samt har mera silfverglans; 
att . den icke har så talrika fläckar; att den har mer eller 
mindre märkbara mörka tvärband på kroppssidorna, b vilka 
tvärband S. fario merendels saknar; att den på operklerna har 
2—4 mörka fläckar i enkel rad och samma riktning som si- 
dolinean, samt ganska märkbart derigenom, att pinna adiposa 
har samma färg, som ryggen, utan att mot kanten, såsom hos 
S. fario, vara rödaktig. De kunna dock mycket lätt förvex- 
las, och hafva utan tvifvel ofta blifvit det. Fenstrålarnas an¬ 
tal varierar stundom, och individer träffas, mellan hvilka icke 
den i det hänseendet uppgifna skilnaden förefinnes; men hos 
flertalet af dem, jag haft tillfälle att undersöka, har jag dock 
funnit densamma. S. salmulus förekom af 5"—6" längd. 
De iakttagelser jag hittills haft tillfälle att göra, hufvud- 
saklisen under min resa förl. sommar, hafva hos mig föranledt 
O 
den förmodan, att vi uti första afdelningen af våra Salmones 
blott hafva tvenne säkert skilda species, nemligen Salmo salar 
et S. eriox. 
Af mollusker fann jag vid Elfkarleby: Helix arbustorum, 
H. strigella , H. nitida, H. cellaris, H. cry stall i na, II. pul- 
chella, H. rotundata var. j3, Pupa muscorum, Glausilia bidens, 
C. rugosa, Succinea amphibia. 
