massan, har jag söndersågat och slipat flera exemplar af de 
mest olika former. Dervid har det visat sig, att de alla äro 
mer och mindre tydligt > skiffriga, d. v. s. bestående af pa- 
rallela lameller eller skifvor af olika tjocklek och af omvex- 
lande mörkare och ljusare gråaktig färg, ett tydligt bevis, att 
de äro bildade genom en slammafsättning under vatten. Men 
dessutom hafva följande iakttagelser dervid blifvit gjorda. Då 
från en marleka utskjuta tvenne hvarandra motsatta piggar, 
så visa dessa ett sammanhang sinsemellan, på så sätt, att de 
äro de yttersta spetsarna af en i marlekan inbäddad tjockare 
eller smalare vigg, se genomskärn. Fig. 11 b, 1 2 c. Då 
blott en pigg är för handen, fortsätter denna aldrig till mot¬ 
satta sidan, utan går blott ett stycke, längre eller kortare, 
in uti marlekans inre, Fig. F3 b. A en annan sida finner 
man ini en marleka, dock icke alltid uti medelpunkten, en 
njure eller oval körtel, hvars genomskärning tillkännager sig 
än såsom en mörkare fläck, än såsom en mera skarpt begrän¬ 
sad ljusare oval, som rundtomkring omgifves af en smal mör¬ 
kare contur, se Fig. 18, 19, 20. Denna körtel inneslutes 
hos andra exemplar inom en eller flera andra concentriska 
körtlar, hvilkas conturer efter slipningen mer och mindre tyd¬ 
ligt framträda, isynnerhet om man andas på den slipade ytan, 
emedan då de lerhaltigare och porösare partierna långsammare 
beslå sig med fugtighet, än de hårdare och mera kalkhaltiga, 
som derigenom fortare framkomma och blifva synbara *). Vid 
de mera sammansatta formerna visar sig den inre strukturen 
såsom en trogen afbild af den yttre formen, eller rättare ut¬ 
tryckt, man ser att den sednare är betingad af den förra. Så- 
*) Äfven Parrot, som låtit söndersåga och slipa ett stort antal 
lmatrastenar, har på de polerade genomskärningarne hos somliga 
af dem anmärkt uti eller omkring centrum liggande större eller 
mindre fläckar af annan färg än den öfriga massan. Men han 
anförer detta likasom blott i förbigående, och utan att derpå 
fästa något vidare afseende. 
Det är möjligt, att äfven Ehrenberg har gjort samma iaktta¬ 
gelse, men han nämner åtminstone icke ett ord derom uti sin 
ofvan anförda afhandline. 
u 
