29 
patr. C. Löweniijelm har jag sett den från Arvids-Jaur i 
Lappland. I Rvsska Lappland och Norrska Finmarken har 
jag likväl icke sett den, ehuru jag på båda ställena sett Rana 
temporaria. 
Den Pleuronectes, som jag utmärkt med namnet P. ci- 
catricosus Pall. ?, öfverensstämmer, efter de undersökningar, 
jag hittills haft tillfälle att anställa, närmast med denna; men 
då den uppgifves vara från kusterna af Kamtschatka, tyckes 
det vara anledning att betvifla deras identitet. Dess kropps¬ 
form är ungef. sådan, som den af Pl. flesus; hufvudet och 
munnen äro små; spina analis; sidolinean rak; fjällens bakre 
kant cilierad och sträf; en sträf rygg (ruga) bak ögonen; fär¬ 
gen ofvan gråbrun; storleken under den at P. flesus m. m., 
enligt hvad jag ur minnet kan anteckna. Den var tagen utan¬ 
för mynningen af Dwinan. 
Vid. jemförelsen af foglarnas utbredning i Ryssland med 
densamma i Sverige föranledes man till den slutsats, att grän¬ 
serna mellan sydliga och nordliga faunan på förra stället in¬ 
galunda äro så skarpa, som hos oss. Så kan man t. ex., åt¬ 
minstone enligt den hittills vunna erfarenheten, hos oss icke 
vänta sig, att få träffa Garrulus infaustus i samma trakter, 
som Sylvia philomela. I Ryssland fanns den deremot t. o. m. 
något sydligare än denna sednares nordliga gräns. Orsaken 
till denna olikhet torde kunna sökas uti landets enformighet i 
1 Ryssland, som på hela vägen mellan Petersburg och Archan- 
gel (1 10 sv. mil) icke hade något enda berg eller fjell att 
framvisa. Äfven torde det i Ryssland hårda och omvexlande 
klimatet— den stundom brännande middagssolen och'de kalla 
och fuktiga nätterna — hafva någon del deri. 
Det var märkligt, att hvarken Falco milvus, F. subbuteo 
eller F. tinnunculus syntes i de trakter, jag passerade i Ryss¬ 
land. Deras ställförträdare voro F. ater och F. vespertinus, 
som båda derföre synas vara mera östliga foglar. Icke heller 
syntes Parus major, som bos oss är en så allmän fogel. 
