malmfyndigheten varit koncentrerad, sä att denna grulvas 
malmförande ocksä skulle kunna förliknas vid en liggande ellei 
sväfvande malmstock. Denna har blifvit efterföljd med trenne 
nästan parallela hufvudorter, Ehrencronas, Lovisins och Gene¬ 
ralens, som, på mångfaldiga ställen med hvarandra samma n- 
brutna, fortlöpa jemte hvarandra till ett lodrätt djup under 
afvägningspunkten af 90 famnar. Malmstocken och med den 
de öfver- och underliggande ofyndiga berglagren hafva på 
flera ställen blifvit afskurna af granitgångar af olika mägtig- 
het från 1 till och med 3 famnar. Man känner hittills för¬ 
nämligast tre sådana så kallade afskärmngar. Den första är 
den. emot hvilken de gamlas arbeten i denna grufva afstan- 
nade vid Norra Porten. Dess riktning går i nordvest och 
efter dess eenombrvtande befanns malmstocken och hela berg- 
vext.en en famn uppkastad uti höjden. Den andra afskärnin- 
gen stryker i NNV. förbi och genom Lovisins schakt. Den 
tredje är med Ehrencronas ort ensam genomgången på vid 
pass 90 famnars djup. Den har haft en större inflytelse pa 
malmstocken än någon af de föregående, ty sedan man hun¬ 
nit genombryta densamma voro icke allenast malmstocken och 
takberget 4 — 5 famnar uppkastade på höjden, utan äfven 
malmförandet och hela bergbyggnaden vridne ur deras förut 
vanliga läge, så att alla lagrens stupning, ifrån att förr hafva 
varit åt ONO., numera kastat sig åt SSO. Hvar och en af 
dessa tre granitgångar har sitt motsvarande utgående i dagen 
uti der förekommande låga samt långsträckta bergkullar. 
Af ofriga malmförråder inom socknen förtjena följande att 
ihågkommas: Dammgrufve jernmalmsfält, innefattar på en längd 
af flera hundra famnar i öster och vester en mängd grufvor 
och skärpningar, de flesta nu ödelaggda, hvilka alla varit ar¬ 
betade på linsformiga lager eller körtlar af magnetisk jei n— 
malm, liggande i en bergart af gneiss. Kärrgrufve jernmalms¬ 
fält och Skepps v ihs grufvor na , likasom de nyssnämnda anlagda 
på linsformiga lager i gneiss. 
