o. s. v.» På ett annat ställe i samma verk (Kap. 5 p. 3 
not) anför han i anledning af Thierrys yttrande, att Kim- 
brerna, då de först inkommo i England, eröfrade landet från 
vilda jägare: »Det är temligen sannolikt att det var samma 
vilda stam, från hvilken Kimbrerna eröfrade England, som 
den, från hvilken samma Kimbrers afkomlingar eröfrade södra 
Sverge.» 
Arndt, Rask och Rudolf Keyser hafva hänvisat på slägt- 
skapen emellan Nordens Tschuder och Söderns Iberier eller 
Basker, ehuruväl Arndt, liksom flere andra, härvid äfven 
kommit att något inblanda Celterne, som man numera torde 
kunna anse vara för det Tchudiska elementet främmande. 
Keysers förträffliga arbete: »Om Nordmcendenes Herkomst ocj 
Folkeslccgtskab (Christiania 1839, 4:o) innehåller härom ett 
serdeles intressant ställe (pag. 144), som väl torde vara be¬ 
kant för Historici men föga kändt af Ethnologerne. 
»Betragte vi nu med Historien som Yeileder Forholdene 
i Europa, saa opdoge vi i dets Udkanter tvende Eolke-stam- 
mer, som der fra umindelige Tider ha ve ha vt hjemme: Ibe- 
rerne i Syd vest og Finlapperne i Nord. Af hine finde vi nu 
for Tiden kun en ubetydelig Levning tilbage, nemlig Vaskerne 
(selv benaevne de sig Euskaldunan) i de Pyrenaeiske Bjergegne. 
Finlapperne vandre, som bekjendt, vidt adspredte omkring i 
det nordligste Norge, Sverige og Rusland. Om disse tvende 
Folke-stammers oprindelse og invandring weed Historien intet 
at berette. Finlappernes Sprog viser imidlertid tydelig, at 
Folket henhörer til den Turaniske /Et; og Vaskernes gifver grun- 
det Formodning om, at detsamme har vaeret Tilfaeldet med 
Ibererne (Rasks saml. Afh. 1 D. s. 1. 2 D. s. 369). At de 
store Bevaegelser i^Höi-Asien först have bragt Turaniske Fol¬ 
ke fserd til at söge mod Vesten, er ogsaa i fölge disse Bevae- 
gelsers Aarsag ganske rimeligt. Begge Folke-Stammer have 
beviselig i Oldtiden udstrakt sig videre end nu, i det nemlig, 
endog i en historisk Tid, Iberer have vaeret udbredte over 
hele den Pyrenaeiske Halvöe, en stor del af Frankrige (det 
