254 
de jernglans förande bergen vid. Paanajärvi, af hvilka jag 
supponerar att guldsanden i Kuusamo, om icke uteslutande, 
dock till en stor del härleder sig, föra gångar af qvartz med 
jernglans. 
Guldet förekommer inom Kuusamo, som jag förr nämt, 
nästan efter alla vattendrag, så väl vid större floder och 
elfvar som vid mindre bäckar; dock alltid i så små qvan- 
titeter, att-dess urvaskning och tillgodogörande icke lönar sig. 
Ja! man kan säga, att jordlagren i Kuusamo endast innehålla 
spår af guld. De guldförande lagren voro mest lerblandad 
sand (på finska Sanisakasanta). Rörande den form, som de i 
jordlagren funna guldsandspartiklarna haft i sitt ursprungliga 
lägerställe i fast berg, så är det troligt, att denna varit tunna 
blad. Då de guldförande bergarterna blifvit förvittrade och 
söndergrusade och af dem bildats guldsand, som förts genom 
Diluvialfloden till mer eller mindre aflägsnare ställen af landet, 
så har härunder, för de aflägsnare ställen, bildat sig runda 
korn, under det att för de närmare den tunna bladformen 
bibehållit sig. Härvid bör anmärkas, att vid flodbäddarne inom 
de bergigaste trakterne af Kuusamo, såsom vid Paanajärvi, 
guldet syntes mest förekomma i form af korn. Orsaken der- 
till torde vara: att guld-diluvierna här ytterst våldsamt fram- 
rusat, och att dermed en afrundning af de smidiga guldpar¬ 
tiklarna mycket lättare kunnat försiggå, då deremot å de 
ställen. der Diluvierna lugnt framgått och lagrat sig, guldpar¬ 
tiklarna bibehållit sin ursprungliga form. 
Jordlagren vid flodbäddarne i Kuusamo voro dels lera, 
dels sand, dels en blandning af båda och dels grus. De 
vexlade med hvarandra, utan att jag kunde iakttaga någon 
bestämd ordning emellan dem, och guldet syntes, strängt taget, 
icke vara bundet vid något visst af dem. Dess vanligaste 
förekommande var likväl, som jag redan nämnt, i den ler- 
blandade sanden. 
Sandåsar i Kuusamo. Öster om Penikkajärvi förekommo 
två bredvid hvarandra liggande 5 verst (1 svensk mil) långa, 
