I 
£ 7 ! — 
och har gifvit anledning till ganska olika tankar om orsakerna 
till detta phenomen. Man har funnit detsamma så alldeles stri¬ 
dande mot vattenminsknings-principen, att man fastmera deraf 
velat sluta till hafvets allmänna stigande. Man har velat anse 
hela denna trakt såsom främmande och hitfluten, åter bäst 
v 
trott förklara det genom hela traktens sättning och sjunkande 
m. m. Såsom alla dessa förklaringar icke till hufvudsaken 
röra vårt antagna system, emedan såväl af det ena som andra 
skulle följa, att dessa grunden för detta varit högre än nu 
emot hafsbrvnet belägna, och således kunnat vara torrt land, 
så tyckes dock, i anseende till de härstädes anställda försök 
med jordborr, hvarigenom lerbanken funnits oafbruten fort¬ 
sätta till ett djup af 60 fot, vara aldraminst troligt, att 
någon hitflyttning eller så stor och generel sättning, heldst på 
detta nära landet och inom de öfriga vidlyftiga grunden be¬ 
fintliga stället, kunnat föregå; likasom den supponerade vatten- 
ökningen härstädes uti sundet skulle med flera andra rön, som 
äro tvertemot för dess aftagande, vara stridig. Då ett så 
partielt rön törhända genom en äfven så partiel förklaring 
lättare begripes. Det är ju ej omöjligt, att träd och skog 
kunnat växa uti lägre gropar eller små dalar, hvilka genom 
högre föremur af en sandrygg till en viss tid varit för haf¬ 
vets åtkomst betäckta, men, sedan dammen blifvit afsköljd 
eller utskuren, på en gång blifvit satta under vatten, och 
ytterligare uppfyllda med hvass och annan gräsväxt. På annat 
sätt kan detta fenomen förklaras i anledning af de genom 
borrning på citadeliet midtför denna trakten och äfven förut 
vid rännekanten af samma östra grund, ej långt ifrån der 
stubbarna funnits, anförda rön, att den fasta grundleran ej 
allestädes uti jemt sammanhang fortsätter, utan dels eger en 
något vågig form, dels emellan sina serskilta lager här och 
der tillåter ett stratum af fin qvicksand, hvilken om den efter 
erhållen öppning kommer att undanrinna, såsom det såväl här 
som på Skatterefvet i anseende till rännans och hafsdjupets 
nära grannskap varit ganska möjligt, har den förut högt be- 
( 
