hänvisar nemligen sjelf till Tab. 1 vol. 1 af Prichards «Re- 
searches into the Physical Historv of Man kind». Den här 
afbildade skalle från Titicaca-dalen i Peru, som hemfördes, 
jemte flera dylika specimina till Europa af Pentland och de¬ 
ponerades i det Hunterska museet i London, är icke af Pri- 
ciiard utgifven att vara af Inka. Alla ethnographer, så vidt 
Ref. känner, anse dessa långa cranier hafva tillhört ett folk, 
som innehaft Peru före Inkastammens ankomst. Tschudi, som 
funnit ännu lefvande familjer af dessa långskallade Peruaner i 
Departementet Junin och liksom Pentland undersökt en mängd 
gamla, stammen tillhörande, grafvar, kallar samma tribus al 
Perus urinvånare Huanca . Ref., som föröfrigt kunde anföra 
flera skäl för den plats han gifvit Inka, tror dock, att den 
bästa auktoritet i detta hänseende är Morton, hvars klassiska 
arbete: »Crania Americanm (Philadelphia 1839) äfven Förf. 
på tvenne ställen åberopar. Morton yttrar neml. pag. 115 
om Inkas: »the skull in this people is remarkable for its 
small size, and also, as just observed, for its quadrangulai 
\ 
form. The occiput is greatly compressed, sometimes absolutely 
vertical; the sides are swelled out, and the forehead is some- 
what elevated, but very retreating». 
Förf. ogillar benämningen »Tartarer», såsom obestämd, är 
använd för Turkar, än för Mongoler. Han kunde lika vä 
hafva tillagt Tunguserne, bland hvilka räknas Mandschu-tar- 
tarerne. Namnet Tartar, liksom Tartari, är visserligen fög< 
bestämdt, men deremot i historien så märkvärdigt och så all¬ 
mänt i bruk, att det enligt Ref. tanka icke borde saknas 
en uppräkning af folkslagen, helst då Ref. vunnit den öfver- 
tygelse, att alla de folkstammar, som föras under denna be¬ 
nämning höra till brachycephalae. 
Förf. ogillar vidare Ref. indelning af craniets former så¬ 
som hvilande på en ensidig polaritet eller antithes, då rum¬ 
mets mått är trefaldigt, nemligen efter längden, bredden ocl 
höjden. Ref. får i anledning häraf upplysa, att han grunda 
denna indelning på den erfarenhet han under längre tids forsk- 
