71 
lå dels i blad, dels i koncentriska knippen, som äfven i 
imorft tillstånd, fyllande springor af \ till 1 lineas tjocklek. 
Stundom liknar det mycket Wawelliten uti dess habitus. Mi- 
leralet är ganska löst, har talkens sammanhang; till färgen 
är det grönt, men af flera nyancer; glansen är dels fettglän- 
sande; dels sidenglänsande. Egentliga Vigten på det vid+100° 
Z. torkade mineralet är = 2.77. 
Vid analys af tvenne varieteter af detta- mineral: 1:o af 
sn ljusare färg och 2:o af en mera mörk färg, har dess sam- 
nansättning efter torkning vid +100° C. befunnits vara: 
uselsyra . . 
l 
. ‘52.28 
syrehalt 27.15 
2 
47.35 syrehalt 
24.58 
c 
lerjord . . . 
. 7.33 
— 3.42 
1 0.27 — 
4,80 
lalkjord . . . 
. 31.24 
— 12.43 
24.73 — 
9.84 
ernoxidul . . 
. 3.79 
, — 0.84 
7.92 — 
1.76 
* 
manganoxidul 
. 0.89 
— 0.20 
2.64 — 
0.59 
talkjord . . . 
. 0.28 
— 0.08 
— * — 
—■ 
våtten . . . 
. 4.04 
— 3.59 
6.28 — 
5,58 
99.85. 
99,19. 
Dessa syreförhållanden instämma temligen nära med 
Si 41 R Ö 
uti 1:sta analysen.8:1 : 4 : 1 
uti 2:dra analysen ...... 5 : 1 : 21 : H 
hvaraf visar sig, att man efter äldre beräkningsgrunder för 
. uppgörande af sammansättningsformler för mineralier, ej får 
någon formel, som uttrycker och under sig subsumerar de 
båda analyserna. Använder man deremot ideen om polymer- 
isomorpha kroppar, samt antager lerjorden såsom substituerande 
kiselsyran, äfvensom vattnet såsom substituerande basen, så 
få vi syrehalterna i de båda analyserna att vara 
(Si) (it) 
uti 1:sta analysen ....... 29.43 : 14.75 
uti 2:dra analysen ....... 27,78 : 14.05 
hvaraf följer en formel för Neolithen = (R) 3 (S) 2 
1 och hvaraf vidare visar sig, att Neolithen är en talk hvaruti 
