91 
fettglans. Den smälter mer och mindre trögt till svart eller 
svartgrön slagg, som efter smältningen ofta kastar små bläsor 
och merendels dragés af magneten. En annan varietet af 
augit är 
Diallag , som smälter mer och mindre trögt och stilla 
till svartgrön eller svartbrun omagnetisk slagg. Den har två 
rätvinkliga genomgångar, som ga parallelt med afstympnings— 
ytorna af rhombiska prismats spetsiga och trubbiga sidokan- 
1 ^ er - Den första af dessa genomgångar är ganska tydlig och 
en metallisk perlemorglans på densamma rådande, den andra 
mindre tydlig och af fettglans. 
Uralit , af G. Rose först uppmärksammad, förenar med 
hornblendets genomgångar och kemiska sammansättning augi- 
tens yttre kristallform. Den smälter än stilla än med någon 
ringa pösning och lättare än augit till ett svartgrönt glas. 
Orthoklas smälter för biåsrör trögt och med någon ringa 
bl^skastning till blåsigt eller knottrigt glas. Den har tvenne 
genomgångar, som med hvarandra göra en rät vinkel. Dess 
egentl. vigt varierar mellan 2,55 och 2,59. Angripes högst 
obetydligt af kokande saltsyra. 
Oligoklasens egentliga vigt ligger emellan 2,616 och 2,69, 
men går endast undantagsvis öfver 2,7. Den har två genom¬ 
gångar, som göra ungefär 93° vinkel, och på den ena af dem, 
en tydlig, fastän ofta fm, räffling. Den smälter temligen lätt 
och stilla till biåsfri,, än klar, än opaliserande, än emaljhvit 
i kula, och angripes i fint pulver ganska obetydligt af kokande 
saltsyra. 
Labradorens egentliga vigt varierar mellan 2,67 och 2 , 73 . 
Den smälter lätt och stilla till blasfri, dels klar dels opalise— 
rande kula. Åfven den har tvenne genomgångar af ungefär 
93° vinkel, hvaraf den ena är tydligt, fastän ofta svagt, strekad, 
men den skiljer sig från oligoklasen derigenom, att den i fint 
pulver af kokande saltsyra nästan komplett sönderdelas. 
Anorthit liknar de båda föregående deri, att den har 
två genomgångar af ungefär 93° vinkel, hvaraf den 
ena ar 
