80 
i 1720, altsan for kun 130 Aar siden*). I Betragtning heraf 
synes mig de ovenanførte fra Lagoa Santa og Curral d’EI Rei hen¬ 
tede Exempler at vise, at, hvis Campos-Vegetationen virkelig er 
undergaaet de af Lund antagne Forandringer, saa kunne disse ialfald 
kun for en meget ringe Deel tilskrives den nuværende Befolk¬ 
nings Markbrande; ikke blot Tilintetgjorelsen af Catanduvaen (om 
hvilken end ikke nogen Tradition er bleven tilbage i Minas), men 
selv Dannelsen af størstedelen af Campos limpos maatte da 
skydes tilbage til en Tid, der ligger forud for Europæernes An¬ 
komst. At nu virkelig de forste Indvandrere i disse Egne ikke 
fandt Landets Physionomie meget væsenligt forskjelligt fra dets 
nuværende, antydes ogsaa ved visse historiske Kjendsgjerninger, 
saasom den, at Landet langs S. Franciscofloden strax i de forste 
Aar af det 18de Aarhundrede blev taget i Besiddelse og befolket 
i stor Udstrækning af Indvandrere, som der ikke sbgte Guld, 
men lagde sig efter Qvægavl, hvortil Landet altsaa allerede 
da maa have frembudt de nødvendige Græsgange**). Det er nu 
heller ingenlunde undgaaet Dr. Lund, at den europæiske Befolk¬ 
nings Markbrande ikke stedse ere tilstrækkelige til at forklare 
<v ) Vel vare de Egne, der udgjore de nuværende Provindser Minas og Goyaz, 
allerede noget tidligere bievne besogte af enkelte dristige Eventyrere fra 
S. Paulo, som i Spidsen forsmaae Skarer af ligesindede bedsagere vare 
trængte tildecis dybt ind i disse Lande, for med væbnet Haand at hente 
sig Slaver blandt de der boende vilde Indianerborder. Men naar en slig 
AnfOrcr (Sertanista) havde naaet sitMaal, var han stedse vendt hjem 
igjen med sin Skare (Bandeira), og disse Rovertog kunne nalurligviis 
her ikke komme i Betragtning. 
**) Selv i Beretninger fra de forste Perioder af Brasiliens Colonisation til en 
Tid, hvor Forfatteren med Udtrykkene Campos, Campinas etc. kun kunde 
forbinde de fra Europa medbragte Forestillinger, findes hyppig disse Ord 
anvendte om det indre lloiland. Da Martim AfFonzo de Souza i 1532 
anlagde Colonicn S Vicente i den nuværende Provinds S. Paulo, traf 
han der en Portugiser, som allerede i en Række Aar havde levet blandt 
de Vilde, og blandt andre Oplysninger om Landet ogsaa fortalte ham, 
at Hoilandet hiinsides Serra do mar var „Campos ligesom dem omkring 
Coimbra” (i Portugal). I sin Roteiro geral taler G. Soares om Buske, 
der voxe i det Indre af Provindsen Bahia „hiinsides Catingaskoven”, 
”nas campinas de sertao” o. s. v. 
