103 
deres Grund, medens storre Tænger i stor Mængde ere 
spredte i Mellemrummene m e 11 e m Piggene overalt paa 
Armenes og Skivens Ryg. Rygpiggene ere anordnede efter samme 
Princip som hos A. rubens , men ere færre og stærkere; dog er 
der i denne Henseende en ikke ringe Variation indenfor Arten. 
Hvor Armene s tode til Skiven danne Piggene ofte ligesom en 
Kreds om denne. Piggene have samme Form som hos A. rubens 
og frembyde især hos ældre Exemplarer en tydelig Lighed med 
Stridskoller. — Museet besidder Exemplarer i alle Storrelser lige 
ned til Exemplarer med 2 Tommers Tvermaal og endnu mindre fra 
Færderne; de have slanke Arme, hvorimod to islandske Exem¬ 
plarer med respective 51 og 30 mm i Tvermaal have meget korte og 
brede bladformige Arme. — Hos Ungerne ere Piggene ligesom 
hos de andre Arter faae i Tallet i Sammenligning med de ud- 
voxne; ved de faae Pigge, omgivne med tætte Hobe af Pedicel- 
larier, have de nogen Lighed med Ast. glacialis. A. rubens og 
violaceus ere næsten endnu lettere at kjende fra hinanden som 
Unger end som voxne. Derimod kunde Ungerne af Asl. violaceus 
let forvexles med Ast. Mulleri , naar ikke Tilstedeværelsen 
af store langarmede Pedicellarier paa Armryggen viser, 
at de tilhore Asl. violaceus. Porernes Antal afgiver ogsaa et ret 
godt Kjendemærke. I det mindste finder jeg hos Exemplarer 
% 
med 2 Tommers Tvermaal endnu stedse 3—4 Porer siddende 
sammen; men paa endnu yngre Exemplarer synes de rigtignok at 
sidde enkeltvis ligesom hos Ungerne af A. rubens. 
Det er alt bemærket, at Museet besidder Exemplarer af 
denne Art fra Færo og fra Island. O. Fr. Mullers vare fra 
Chris ti an i afjord. Hverken denne Forfatters Beskrivelse eller 
Afbildning lade nogen Tvivl om, at det er denne Art, især Ud¬ 
trykkene „discus tuberculis granulosis, granula innumera (o: de 
smaae Pedicellarier) aculeum e medio prominentem plurimis cir- 
culis cingunt”. Forbes s Beskrivelse af hans Uraster rubens 
stemmer ogsaa meget godt, navnlig Beskrivelsen af Pedicel- 
lariernes Stilling. Hans Uraster hisjnela Pennant er kun 
ufuldkommen afbildet og beskrevet; maaskee er det A. Mulleri 
