111 
omtales gjentagne Gange Rodskuddene. „ Denne Plante ”, hedder 
det*), „er overordentlig frugtbar; thi den formerer sig ikke alene 
ved sine næsten utallige Fro, som i disse Lande ikke modnes (indeni 
die Ereiffung ermangelt ), men ogsaa ved de fra Roden kommende 
Sideskud, saa at af en saadan eneste Plante omtrent 1000 Unger 
kunne udvikles af Roden”. Den ene af de i Gottorp blomstrende 
Agaver frembod endnu den Mærkelighed, som jeg ikke har seet 
omtalt i nogen anden Beskrivelse, at Rodskuddene blomstrede 
næsten samtidig med Moderplanten**); dette Forhold er ogsaa 
fremstillet paa Afbildningen, som ledsager Afhandlingen. 
Agavens Rigdom paa Rodskud er ogsaa omtalt af Hum- 
boldt ***): „M o der stænglen', siger han, „ doer efter Rlomstringen, 
„men en uhyre Mængde af Rodskud fodes der fra Plantens Rod; 
thi der er ingen Plante, som lettere formeres \ 
Martius*J*) er den forste, der opsoger andre Planter, der 
i deres Livsforhold frembyde Lighed med Agaven, som af ham 
sammenlignes med Kartoflen, Sagopalmen, Bananen og Sukker¬ 
roret, hvilke Planter efter ham deri afvige fra de enaarige Korn¬ 
planter , at Moderplanten ved sin Dod efterlader foruden Fro endnu 
en anden Slags Forplantningsorganer. 
Der, hvor man dyrker Agaven i Friland, behandles den 
altid som en perennerende Plante; i Nizza, i Mexico og maaskee 
overalt formeres den ikke ved Fro, men ved Rodskud. Under 
mit Ophold i Nizza sogte jeg at forskaffe mig noiagtige Oplys¬ 
ninger om, i hvilken Alder el Rodskud kan blomstre. Abed Mon- 
*) Side 46. 
**) Side 39: „ Denn ii Aug. håbe gleichfalls icas sonderliches beg unserer 
grosseren Aloe bemercket, da viele nus der Er den und Wurlzel kommende 
Zweige die Bliilh zeigend, aus der Erden herror getrungen ”. 
***) Essai politique sur le Royaume de la Nouvelle-Espagne. Tome3, p.158. 
(Dr. Orsted bar godliedsfuld gjort mig opmærksom paa dette Sled i Hum- 
boldts Værker). 
t) Beitrag zur Natur- und Literår-Geschichte der Agaven. Bulletin der kgl. 
bair. Academie. 1855, 16 April. 
