164 
ofte omdannede til Stovdragere, enten begge eller den ene af 
dem, eller de mangle ganske. Foruden disse fem Flige angiver 
De Candolle, at der ogsaa ofte skal findes en sjette bageste, 
saa at man deraf vil se, at Blomsterdækket er stor Vexel under¬ 
kastet. Af de her til Blomsterdækket henfdrte Dele synes imid¬ 
lertid de to forreste af de sidestillede Flige at være Forblade og 
at svare til Hunblomstens to Forblade. Det er dog ikke lykkedes 
mig gjennem Udviklingshistorien at bringe Vished i dette Sporgs- 
maal. Stovdragerne ere sædvanlig tilstede i et Antal af tolv. 
Stovtraaden er meget kort eller mangler næsten ganske. Slov- 
knapperne adskille sig væsentlig fra dem hos Juglans derved, 
at de ikke have nogen Forlængelse af Knapbaandet. Af Stov- 
veien er her sædvanlig et lille Budiment tilstede midt i Blomsten, 
men meget ofte træder der i Slovveiens Sted et langt, valseformet, 
krummet, forneden udvidet, griffellignende Legme (Fig. 6 d, 
Fig. 7). 
H u n a x e n e anlægges, som forud bemærket, allerede om Efter- 
aaret, men de have da kun en Længde af 2—3 Linier. De be- 
staa paa dette Trin alene af de meget unge Anlæg til Dækbladene 
og Forbladene. Det folgende Aar, i Slutningen af Mai eller 
Begyndelsen af Juni, have Hunaxene naaet en Længde af omtrent 
halvanden Tomme (Fig. 8 b ). Blomsterne ere endnu kun en halv 
Linie store; Forbladene vise sig som to smaa Knuder (Fig. 5 a a), 
og Blomsterdækket som fire, frie ovale Blade (6); af Stovveien 
er der endnu kun dannet de forste Spor til Arrene (c). Omtrent 
fjorten Dage senere ere Blomsterne saa udviklede, at Bestdvningen 
kan foregaa (Fig. 4), Frugtknuden har begyndt at danne sig; 
de to store, frynsede, tilbageboiede, rodlige Ar vende sædvanlig 
skraat fortil og bagtil; dog vexle de meget i Stilling. Efter 
Befrugtningen begynde Forbladene, som efterhaanden voxe sammen 
med Underbægeret, at tage betydelig til i Storrelse, og de danne 
omsider to store vingeformede Vedhæng. De blive tilsidst næsten 
kredsrunde; de ere hindeagtige og forsynede med mange parallele 
i Spidsen grenede Længderibber. Medens de bagtil næsten stode 
