463 
af hvilke de med 2 og 3 mærkede svare til Knopkimbladene, men 
denne Betragtningsmaade stottes yderligere ved Betragtningen af 
det i Diagram 6 tegnede Stillingsforhold af Armene. 
Den forste Indvending vil jeg imodegaae ved Henviisning 
til de hypokotyle Knopper hos Euphorbia , hvor det 1ste Blad, 
ligesom Hovedslyngtraaden her, indtager et Stotteblads Plads. 
Overfor den anden Bemærkning vil jeg indromme, at ganske vist 
synes det i Diagram, Fig. 6, tegnede Stillingsforhold (om hvilket 
jeg ikke kan tro, at jeg har taget feil, skjondt jeg kun har iagt¬ 
taget det een Gang, saavidt jeg kan see af mine Optegnelser, 
og ved hvilken den Kontinuitet i Spiralstillingen, som man maatte 
vente og som man finder i Fig. 7, ophæves) at tale mod min 
Betragtning af Slyngtraaden som en extraaxillair Green. Men 
dernæst vil jeg sporge: naar den enarmede Slyngtraad og Hoved¬ 
armen i den fleerarmede ere Blade og Stotteblade for Knopper, 
paa hvilke Axer staae da disse Blade? De maa enten staae 
paa Hovedskuddets Axe eller paa Axelknoppens. I forste Til¬ 
fælde faae vi det forste mig bekjendte Exempel paa ægte „folia 
geminata“, en paa Monopodier hidtil ukjendt Bladstilling. Dette 
er en Hypothese, |der ikke har nær saa meget for sig som den 
om en extraaxillair Knopdannelse; thi en saadan forekommer ikke 
blot hyppigt hos Sporeplanterne, men ogsaa, om end sjeldent, 
hos Blomsterplanter (t. Ex. hos Utricularia efter Pringsheim). 
I det andet Tilfælde maatte vi nærmest betragte den enar¬ 
mede Slyngtraad som det ene Knopkimblad paa Kvastens Hoved- 
axe, og særligt som det, der skulde stotte den vegetative Knop. 
For denne Anskuelse taler, at vi undertiden (vist navnlig paa 
Knopperne i de nederste Bladaxler af Kimplanter, der ogsaa 
oftest staae mere i Bladaxlens Medianlinie end sædvanligt) see 
en Dannelse som en ugrenet Slyngtraad udviklet paa Kvastens 
anden Side; i saa Fald vare begge Knopkimblade udviklede. 
Herfor taler endvidere, at vi netop kunne vente, at Knopkim- 
bladet udvikledes paa den Side af Knoppen, hvor Slyngtraaden 
staaer, og ikke paa den anden; Ligevægten i hele Kvasten er 
