225 
stærkt jernfarvet: det var guulhvid Kalktuf med bruunt Overtræk 
paa Huulhedernes Vægge. Jeg saae tillige nogle x l\ Tomme 
tykke, sorte Striber, der vare svagt bolgede; den sorte Farve 
hidrorte fra organiske Substantser. 
Den lose Kalk var rig paa Conchylier, og i den faste Kalk 
fandtes mange Bladaftryk. 
Man sagde mig, at en halv Miils Vei herfra imod Nord 
fandtes et andet Kalklag, „Thorstedlunds Mergelgrav ved Stubbe- 
rupgaardene a , men man tilfoiede, at det Meste af denne Kalk 
skulde være kjort bort; jeg undersogte ikke Stedet og veed der¬ 
for ikke, om dette Lag ogsaa var Kalktuf. 
Etatsraad Steenstrup har for mange Aar siden undersbgt 
et Kalktuflag ved Norlund; men jeg har Grund til at troe, at 
det er et andet Lag end det, som jeg har seet. 
D. Skvat Mie. 
Skvat Molle eller Skvet Molle ligger ved den nordlige Ende 
af Skanderborg So. Efter hvad man sagde mig paa Stedet, er 
Kalktufdannelsen her en Strimmel, vel 600 Fod lang og 200 Fod 
bred, der ligger paa Affaldet af Banken ned mod Soen; Kalken 
ligger saa overlig, at man ploier den op, og dens Mægtighed 
er kun ringe, 2—3 Fod; nedenunder ligger Gruus og rodt Sand, 
paa eet Sted Leermergel. Da jeg besogte Stedet, var der kun 
paa eet Punkt Noget at see, idet der en halvtrediehundrede Skridt 
SO. for Mollen, lige ved Veien, var gravet ind i Bakkeskrænten; 
Kalktuffen var af ringe Mægtighed og kun dækket af et tyndt 
Lag Jord; under Kalktuffen fandt jeg Gruus, ofte med meget 
store Stene, og derunder rod- og guulbruunt Sand. I lose 
Blokke saae jeg nogle M a n g a n s t r i b e r, som jeg anseer for 
Gange. Jeg fandt tillige et C o n g 1 o m e r a t, bestaaende af Sands¬ 
korn og storre og mindre Stene, der vare fast sammenbundne 
ved et Cement af guulaglig Kalk. Dette Conglomerat indeholder 
de samme Arter af Conchylier, som jeg ellers kjender fra vore 
Kalktufdannelser, og det maa ligefrem betragtes som horende 
15* 
