246 
chen, Zweige und Bialter von Laubholzern 44 ; hvilke af disse Dele 
have nu efterladt noget af deres organiske Substants, og hvilke 
ere „mit Kalk-Masse infiltrirt 44 (thi dette Udtryk kan man dog vel 
ikke bruge, naar man vil tale om Aftryk eller Afstøbninger) ? 
Jeg veed heller ikke, hvad Vaupell har meent med folgende 
Sætning: „Kalken (ved Benestad i Skuane) har bevaret ikke blot 
Formen og Aftrykket, men selve Bladene, meget bedre end 
Torven i vore Skovmoser, hvor det især ere Stammerne og Kog¬ 
lerne, som ere bevarede* 4 *). 
Fra Vintermollerne og fra Skvat Molle har jeg nogle faa 
Stykker, som udvendig have megen Lighed med forstenet Træ, 
men indvendig kun bestaae af concretionær Kalk uden Træstruktur; 
jeg troer, at disse Stykker ere dannede ved Udfyldning af tomme 
Former. Egentlige Planleforsteninger har jeg ikke fundet i Kalk¬ 
tuffen , men Rolle omtaler * 2 ), at der i en Kalktuf i Steiermark 
er fundet en anseelig Stamme af Pinus Cembra , forstenet ved 
infiltreret Kalk. 
Af Frugter har jeg kun fundet ganske faa i den danske 
Kalktuf, og de vigtigste Plantelevninger, som jeg har, de, som 
bedst kunne bestemmes, og som give de fleste Bidrag til vor 
Floras Historie, ere Bladaftryk. Ikke i alle Kalktufdannelser, og 
heller ikke i alle Lag af samme Dannelse, finder man lige mange 
Blade. I enkelte Lag ere Blade af een eller et Par Arter saa 
hyppige, at det ene Aftryk næsten hindrer Udmeislingen af det 
andet; af andre Lag kan man slaae mange Blokke itu, uden at 
finde Andet end daarlige Brudstykker, som ikke kunne bestemmes, 
men blot vise, at der har været Planter. 
Fra nogle af de jvdske Dannelser har jeg saare faa Blade; 
jeg slutter ikke strax deraf, at disse Dannelser ere fattige i 
denne Henseende; Grunden til, at jeg fandt saa Lidt, er maaskee 
blot den, at man her benyttede Kalken som Mergel og ikke ud- 
De nordsjællandske Skovmoser. Kbhvn. 1851. S. 43. Ordene »selve 
Bladene« ere udhævede af Vaupell. 
2 ) Jahrb. d. k. k. geolog. Reichsanstalt. VII, 1856, S. 65 
