30 
Lepip ferit s corvina Rhdt . 
Denne Fisk, som i Omegnen af Lagoa santa er bekjendt 
under Navnet corvina ’, forekommer saavel i Rio das Velhas som 
i de mindre Aaer og Bække der i Egnen, men mangler, saavidt 
jeg har kunnet bringe i Erfaring, i de talrige Smaasder, hvormed 
denne Deel af Provindsen Minas geraes er opfyldt. Det er 
en anseelig Fisk, som opnaaer en Længde af noget over en Fod 
og hvis Kjod skattes af Indbyggerne; hyppig synes den ikke at 
være der i Egnen, idet mindste har jeg under mit Ophold kun 
seet tvende Exemplarer. 
I næsten alle væsentlige Organisationsforholde, navnlig i 
Tandforholdet, i Finnernes Skjælbeklædning, i den overordentlige 
Stdrrelse af Gadborfinnens 2den Pigstraale, endelig i Skjælformen 
slutter den sig ganske til Lepipterus-Slægten; ja denne Tilnær¬ 
melse til den ^eneste Art, hvorpaa denne Slægt er grundet, ud¬ 
strækker sig endog til en Overeensstemmelse i Finnernes Straale- 
antal og til en paafaldende Lighed i Farvetegningen. Det eneste, 
den synes at have forud for den nævnte Slægt, ere nogle smaae 
Porer paa Snuden og Hagen, der i det mindste ikke omtales i 
Cuviers Beskrivelse. 
I sine Omrids derimod og i Legemsformen afviger den ikke 
lidet fra den langstrakte Lepipterus Francisci og opvækker i saa 
Henseende langt mere Forestillingen om en Corvina eller Um- 
brina, fra hvilke den iovrigt afviger paa den ene Side ved sine 
meget smaae og fine Floielstænder og skjælbeklædte Finner*), og 
paa den anden Side ved Mangelen af Hagetraad. 
*) Rigtignok anforer Cuvier (Hist. d. poiss. T. V. S. 111) en Corvina-Art 
(C. Furcraea) , som har lutter Floielstænder, og hos hvilken Ryg- og 
Halefinneu tildeels ere skjælbeklædte; ligesom imidlertid allerede Cuvier 
selv ved den Maade , hvorpaa han omtaler denne Art, synes at ville an¬ 
tyde, at den ikke horer ret hjemme blandt de normale, saaledes synes 
rigtignok den skarpere Begrændsning af Slægterne, som nu almindelig 
gjores gjældende , at kræve denne Fisks Udsondring fra Corvinaslægten. 
