39 
Symphysis), der i Stilling og Form ganske svare til de horizon- 
tale i Mellemkjæbebenene paa Randen af Snuden. Svælgbenene 
ere besatte med fine Floielstænder. 
Man vil af denne Fremstilling see, at den nye Art fremby- 
der en Begyndelse til den Udvikling af Tandsystemet, som frem¬ 
træder stærkere udpræget hos Mullers og Troschels Exodon pa - 
radoxus , og den fjerner sig unægtelig derved lidt fra den af 
Tandforholdet tagne Charakteer for Epicyrtus-Slægtcn; men at 
ville tillægge denne Modification i Tandstillingen storre Betyd¬ 
ning end den at være et Artskjendetegn, kan dog visselig ikke 
forsvares , naar man seer hen til den fuldstændige Overens¬ 
stemmelse , der i hele den ovrige Bygning hersker mellem 
Gronovs og min Fisk, og det saa meget mindre som de indivi¬ 
duelle Afvigelser, Antallet af de udenfor Rækken staaende Tæn¬ 
der hos E. xenodon er underkastet, maa gjore En vaersom med 
ikke at tillægge dem for megen Betydning. 
Det er imidlertid ikke blot ved denne Tilnærmelse til For¬ 
holdet hos Exodon, at Tandsystemet hos den brasilianske Art 
afviger fra den ældres; en anden mærkelig Forskjel er Mangelen 
af Tænder i et stort Stykke af Overkjæben, medens dette Been 
hos E. gibbosus er besat med en tæt Tandrække lige hen til den 
bageste Ende. Denne svagere Bevæbning viser sig endvidere i, 
at Tænderne i det Hele taget ere mindre, og i Overensstem¬ 
melse hermed er ogsaa Gabet kjendelig mindre, saa at Maxillar- 
benene og Underkjæben rigelig ere en Femtedeel kortere end hos 
den ældre Art. 
Hvad Beskrivelsen af de ovrige Forhold angaaer, saa vil jeg 
s 
kunne lade det beroe ved nogle enkelte Angivelser. 
Ligesom hos Epicyrtus gibbosus findes der 4 Straaler i Gjælle- 
huden og meget lange borsteformige Forlængelser paa den ind¬ 
vendige Rand af den forste Gjællebue; ogsaa i Formen af Infra- 
orbitalbuens og Gjællelaagets enkelte Stykker stemmer min Fiks 
med ovennævnte Art. 
