51 
physis en krummet, meget spids Tand, der ganske har Form af 
cn Slangetand, og adskilles fra den tilsvarende ved den oven¬ 
omtalte Grube; bagved denne sidder en næsten lige spids 
og conisk, dog for og bag med en skarp Eg forsynet Tand, 
der er 18 til 20 MiHim. lang og meget mere end dobbelt 
saa stor som selv de længste al alle de andre; og derpaa 
fdige ’endelig 28 til 30 spidse, comprimerede, næsten tveeggede 
Tænder af meget ulige Stdrrclse, blandt hvilke navn-’ 
lig 3, der indbyrdes adskilles ved mellcmstaaende mindre, 
rage op over de andre og opnaae en Længde af en 7 til 8 
Millimetre. 
Naar Munden lukkes , optages Overmundens tvende mid- 
derste Tænder af Gruben i Underkjæbens Symphysis, og dennes 
to lange Tænder skjules da i to dybe Huller i Mellemkjæbe- 
benene udenfor Ganeseglet; endelig findes der indenfor dette 
nogle mindre Fordybninger, hvori Underkjæbens dvrige forlængede 
Tænder passe ind. 
Gane- og Vinge-Benene ere tæt besatte med yderst smaae 
Tænder, hvis Stdrrelse er saa ubetydelig, at de kun frembringe 
en for Foleisen lidet mærkelig Ruhed. 
Svælgbenene ere besatte med FIbielstænder, som vel ere 
i 
smaae men dog storre end Ganetænderne. Endelig findes der 
paa Gjællebuernes indvendige Rand en Række Knuder, tæt be¬ 
satte med fine Tænder eller Torne af saa ringe Storrelse, at 
man uden Lupe neppe bliver dem vaer med Undtagelse af de 3 
til 4 paa Toppen af Knuden, der ere flere Gange storre end 
Resten. 
Næseborene sidde meget nærmere ved Snuden end ved Oinenc 
og vise intet eiendommeligt. 
Oinene ere næsten kredsrunde og middelstore, saa at deres 
Diameter indeholdes omtrent sex Gange i Hovedets Længde 
(regnet som forhen) og fire Gange i Afstanden fra Snuden til 
Spidsen af den Beensplint, hvori Craniet bagtil ender. De synes 
ved fbrste Blik mindre, end de virkelig ere, paa Grund af to 
4* 
