\ 
*r 
109 
1* lagtlagelsc saavel hos den spirende som hos den ældre 
Plante —■ af Rdddernes og 
2* Rodstokkens Fonn og Retning for at udfinde hvorvidt der i 
denne Henseende kan gives et for enhver Art typisk Forhold. 
3. Angivelse af den forskjellige Udviklingsgrad, som Knoppen 
hos enhver Art har opnaaet paa de forskjellige Tider af 
Aaret. 
4. Undersøgelse af hvorvidt og i hvilken Grad afvigende Jord¬ 
bundsforhold kunne bevirke en Forandring i de for enhver 
Ajt antagne typiske Forhold, samt 
5. en lignende Undersøgelse af de climatiske Forholds Betyd¬ 
ning i denne Henseende. 
« 
Hvad det sidste Spdrgsmaal angaaer, da forekommer det mig 
ikke usandsynligt, at om end alle Arterne skulde vise sig i vort 
Clima constant at være forsynede med Efteraars-Ivnopper, saaledes 
som jeg i Aar har fundet dem, dette dog muligviis kunde forholde 
sig anderledes under forandrede climatiske Betingelser, og at 
f. Ex. i det nordlige Sverrige, hvor Vinteren varer saa meget læn¬ 
gere og Vegetationsperioden altsaa er betydeligt kortere end hos 
os, et noget forskjelligt Forhold kunde finde Sted. Herfor synes 
at tale ikke alene den ovenfor citerede Bemærkning af Fries om 
nogle Arter, hos hvilke han ikke har fundet bladbærende Rodskud, 
men ogsaa en anden Yttring af samme Forf. (Nov. Mant. 3, p. 1S4) 
„observandum, rosulas subterraneas sæpe deficere in omnibus, ut 
tantum præsentes speciei indolem illustrenf’, og ligeledes at den 
afdode Hartmann i sin Flora (4 Uppl.) forovrigt ikke omtaler 
Epilobiernes Knopper, men kun ligesom tilfældigviis ved E. tetrago- 
num bemærker: „Har oftare bladskott fran roten, hvarigenom den 
perennerar. Troligen hårror dock detta af yttre inflytelser”. Jeg 
kunde derfor dnske i Særdeleshed at anbefale til de svenske og 
norske Botanikeres Opmærksomhed en yderligere Undersøgelse af, 
hvad der i det hbinordiske Clima er det typiske Forhold for 
enhver Art og hvorvidt Aarets forskjellige Characteer kan bidrage 
til at frembringe Modificationer heri. 
