19 
lige, hos Lepidosteus , Amia , Salmo , Esox , Cyprinus og overhove¬ 
det vel hos de fleste Beenfiske; og den ufuldkomne'**) hos 
% 
Polypterus og overhovedet vel hos de fleste Fiske, hvor de upar¬ 
rede Finner ikke ere adskilte. (Jeg kan ganske tiltræde denne 
Inddeling, men vil dog minde om, at det ikke er muligt at 
trække skarpe Grændser, hverken mellem,,Storh al e n u og,,Vifte- 
halen 44 eller mellem hin og ,,Aalehalen 44 ; en ubetydelig Boining 
opad er nok til at forandre den protocerke (diphyocerke) Haleform 
til den helerocerke***). K. anerkjender ogsaa, at der er en vis 
Parallelisme mellem disse Halens forskjellige Former og ,,Vifte- 
halens“ Udviklingshistorie, saaledes at det laveste Trin repræ¬ 
senteres af Rundmundenes [permanente Notochord og] spidse 
Hale, det næste af den fuldstændigt skæve Hale — hvorunder 
ihrer untern Seite Flossenstrahlen(tråger) besitzen. Solche Schwånze 
ergeben sich aueh åusserlich als heterocerk, indem der beschuppte 
Theil des Leibes sammt der Seitenlinie am obern Rande der Flosse 
bis zu deren Spitze hinlåuft.»> (K ). 
*) «Eine mehr weniger symmetrische Schwanzflosse mit einer sehr aus- 
geprågten Heterocercie der Wirbelsåule und der Flossenstrahlen- 
tråger. Åusserlich zeigen solche Flossen oft sehr wenig von Asymmetrie 
und ist auch die Seitenlinie und Beschuppung gewohnlich ganz symme- 
trisch. Ausserdem gehoren hieher die meisten Fische mit unverkno- 
chertem Ende der Wirbelsåule und von den andern wahrscheinlich die 
meisten wo nicht alle Teleostier mit gut ausgebildeten zweilappigen 
Sehwanzflossen.» (K ). 
**) «Eine symmetrische Schwanzflosse und eine nur wenig ausgeprågte innere 
Heterocercie, sodass die Wirbelsåule fastgerade auslåuft und nahezu die 
gleiche Zahl oberer u. unterer Tråger der Schwanzflosse besitzt. Aus- 
zerdem findet sich dieser geringe Grad der Abweichung wahrscheinlich 
bei manchen Fischen mit ungelappten Schwanzflossen, vor allen bei 
denen, bei welchen Riicken- und Afterflosse am Schwanze in einander 
ubergehen." 
***) Man kunde tænke paa at bestemme Forskjellen saaledes, at den hetero- 
cerke Hale skulde mangle alle Finnestraaler foroven, hvorimod de i den 
protocerke skulde være tilstede baade oven-og nedenfor Halerygraden, 
om end ikke lige stærkt udviklede begge Steder. Men denne Forskjel 
vil kun holde Stik, hvor de ovre Straaler ere fortrængte af »Fulcral- 
skæl»; hvor disse falde bort hos en heterocerk Ganoid, komme Straa- 
lerne frem, og det er da (som f. Ex. hos Dipterinerne) ofte næsten 
umuligt at sige, om denne eller hin Fisk er heterocerk eller protocerk, 
og Forskjellen er i al Fald meget uvæsentlig. 
2 * 
