98 
anlage etwas weiter von einander geriickt; in der Achsel eines 
jeden Blaltes zeigte sich jetzt ein rundes aus sehr jungen Zellen 
bestehendes Warzchen als Anlage der Achselknospe welche zur 
Samenschuppe wird. a — — — „Jetzt iiberwintert die weibliche 
Knospe; die Zapfenanlage verandert sich nicht mehr, wie wir 
diese im October verlassen, tinden wir sie zu Anfang Mai des 
folgenden Jahres wieder. i( 
Schacht har altsaa ogsaa seet, at Frugtbladet opstaaer som 
en Knop i Hjornet af Dækskællet — „som en rund Vorte a . Det 
er dog kun, naar Frugtbladet sees fra Siden, at det viser sig 
saaledes; seet forfra gjor det snarere Indtrykket af to kugle¬ 
formede Vorter, som ere samrnenvoxne. Denne Frugtbladets op¬ 
rindelige Form stemmer godt overens med den Antagelse, hvortil 
Misdannelserne have fort, nemlig at Fruglbladct svarer til to 
samrnenvoxne Blade*). Schacht har ikke særlig omtalt den 
Forandring, som det unge Frugtblad undergaaer i sin Stilling i 
Forhold til Dækbladet, men af den Figur, som han har givet af 
et Længdesnit gjennem den unge Kogle og som her gjengives 
(Fig. 5), sees det, at ogsaa ifdlge hans Iagttagelse Knoppen, som 
danner Frugtbladet, i den overste Del af Koglen er fæstet paa 
Axen, men meget snart voxer sammen med Dækbladets Grund. 
Vi komme saaledes til det Resultat, at S a c h s ’ s Tydning af 
Abietineernes Kogle som en Blomst er bygget paa en urigtig 
Iagttagelse, og at der altsaa ikke er nogen Grund til at fravige 
den gængse Opfattelse af Koglen som en Blomsterstand. 
Der staaer endnu tilbage at gjennemgaa Sachs’s Udtalelser 
om Stillingen af Blomsterne hos forskjellige Gymnospermer. Vi 
skulle se, at den ærede Forfatter har gjort sig skyldig i liere 
urigtige Angivelser, og at han aldeles ikke har lagt Vægt paa 
saadanne Forhold i Stillingen, som netop for disse Planters Ved¬ 
kommende have en særlig Betydning, og som, naar de opfattes 
*) Nat. For. vid. Meddel. 1864. S. 11. 
