122 
Fig. 13. 
Bryonia dioicct. 1 forste Anlæg til et Blad (f) og en Blomsterstand. 2—4 
senere Udviklingstrin af de samme Dele. 
dannes paa den Maade, at der i Hjornet af det andet eller 
tredie Blad nedenfor Yæxtspidsen opstaaer et nyt og selvstæn¬ 
digt Væxtpunkt, fremkomme de her ved en Klovning af den 
oprindelige Yæxtspidse (Fig. 13, 2—3 v), og denne Klovning 
gjentager sig (4). 
Hos andre Planter gaaer Afvigelsen i den modsatte Retning, 
idet Dækbladene blive storre end sædvanlig. De ere saaledes 
hos en eapsk Compositee (Helichrysum yroliferum, Simson bot. 
Mag. t. 2365) storre end Lovbladene. Hos en centralameri¬ 
kansk R u b i a c e e, Warcsewiczia pulchella Kl. (Orsted: l’Amérique 
centrale t. 12) ere Dækbladene 5 Tommer lange og mod Sæd¬ 
vane langstilkede, men afvige dog væsentlig fra Lovbladene 
ved deres blodrode Farve samt ved deres Form og Storrelse. 
Med Hensyn til den r e 1 a ti ve S t o r r e 1 s e af Dækbladene 
af de forskjellige Ordener gjelder det som almindelig Regel, 
at Dækbladene ved de forste Forgreninger ere de storste, og at de 
gradvis aftage ved de folgende Forgreninger, saa at de, der sidde 
ved Blomsterne, ere de mindste (Fig. 38). Hos Aroideerne er - 
der en mærkelig brat Overgang fra det overordentlig store Hylster 
ved Grunden af Blomsterstanden til den fuldstændige Mangel paa 
Dækblade ved Blomsterne. Hos Græsserne derimod gjor der sig 
det omvendte Forhold gjeldende. Paa Hovedaxen give Dækbladene 
