152 
Lygodium , hvor den fælles Stilk voxer ubegrændset som en 
slyngende Stængel, og hos Mertensia- og Gleichenia- Arter, hos 
hvilke Stilkspidsen, efterat have dannet et Par Smaablade, standser 
i sin Væxt for at indtræde i en Knoptilstand, og, efterat denne 
Hvileperiode er hort op, paany danner Smaablade, hvilket skal 
kunne gjentage sig i en længere Aarrække (Braun: Verjiingung 
S. 123). Basifugal Udvikling gjor sig fremdeles gjeldende hos alle 
typisk finnede Blade, idetmindsle med Hensyn til Delene af 
forste Orden (Fig. 26), samt hos endel Blade, nemlig Umbella- 
ternes, der sædvanlig betragtes som snitdelte, hos disse endog 
gjennem alle Ordener (Fig. 23). En Tilnærmelse til den nys¬ 
nævnte periodiske Afbrydelse af Væxten hos nogle Bregners Blade 
har jeg oftere iagttaget hos Pterocarya caucasica. Dette Træ har 
nogne Knopper i slrængeste For 
stand eller egentlig kun en knop- 
formig Afslutning af Aarsskuddet. 
1 Spidsen af dette sees om Vin¬ 
teren to, sjeldnere tre Blade, som 
allerede ere saa vidt udviklede, at 
alle Smaabladene ere anlagte (Fig. 
33), og disse Blade staa saa langt 
fra hinanden, at de egentlig hver 
danne sit eget Knopleie. Naar 
der er tre Blade, er det nederste 
allerede l 1 /«* Tomme langt, men 
det er ogsaa allerede skredet saa 
vidt frem, at det, saa at sige, ikke 
veed, hvilket Aar det vil udfolde 
sig. ] Regelen udfoldes det samme 
Aar som det er anlagt, men det 
kan ogsaa overvintre i Knoptilstand, 
og stundom hændes det, at et eller 
to af de nederste Smaablade ud¬ 
vikles det ene Aar, medens de 
Fig. 33. 
Pterocarya caucasica. Den 
overste Del af et Aarsskud. 
