Bladene derimod secundære Dannelser. Der findes derfor vel Stængler uden 
Blade, men ikke Blade, uden at de udgaa fra en Stængel. Bladene anlægges 
altid ved Væxtspidscns Grund og ere derfor altid sidestillede; Stænglerne 
derimod kunne ogsaa anlægges i Enden af Væxtspidsen og kunne altsaa 
ogsaa være endestillede. »Alle Stængelens Væxtretninger referere sig til en 
Linie (Axen), som ligger i den selv; alle Væxtretninger af Bladet referere 
sig til Stængelen, altsaa til en udenfor Bladet liggende Axe. Ogsaa For¬ 
delingen af Bladene fores tilbage til Stængelens Væxtaxe« (Sachs). 
Trécul er den, som forst har an stillet omfattende Undersøgelser over 
Bladenes Udvikling*). Han kom til det Resultat, at ethvert Blad efter sin 
Udvikling kan henfores til en af folgende 4 Hovedtyper: 
1) den basifugale: alle Dele dannes fra neden opad; 
2) den ba sip eta le: alle Dele dannes fra oven nedad; 
3) den blandede: den 6verste Halvdel af Bladet dannes basifugalt, den 
nedersté basipetalt, eller Delene af forste Orden dannes basipelalt, af 
anden Orden derimod basi/ugalt; 
4) den parallele Udvikling: alle Delene mellem Spidsen og Grunden 
dannes samtidig. 
Eichler har i sin særdeles grundige Afhandling om Bladenes Udvik¬ 
ling gjort gjeldende, at der maa anerkjendes 8 Hovedtyper. 1) Den basi¬ 
fugale og 2) den basipetale Typus i Tréculs Forstand. 3) Den di- 
vergente T.: Delene af samme Orden udvikle sig fra et mellem Grund 
og Spidse liggende Punkt samtidig henimod begge Ender (Tréculs »for¬ 
mation mixte«). 4) Den convergente T.: det Modsatte af den divergente 
Typus, saa at altsaa Delene fra Spidsen og Grunden af udvikle sig samtidig 
henimod et mellem begge Poler liggende Punkt. 6) Den simultane T.: 
alle Dele mellem Grund og Spidse udvikle sig paa een Gang. 6) Den ter¬ 
nerende T.: det forste vorteformede Anlæg til Pladen danner ved Grunden 
to mindre Knuder, Anlæget til Delene af forste Orden; disse udvikle sig 
atter paa samme Maade, og den samme Gang i Udviklingen gjor sig gjel¬ 
dende i Delene af alle Ordener. — Ved alle de foregaaende Typer frem¬ 
komme de nye Dele i Randen af Pladen, af de to folgende tager ogsaa 
Overfladen Del i Nydannelsen. 7) Den cycliske T. finder Sted ved det 
skjolddannede Blad, der anlægges som et randstilket Blad og ved en senere 
indtrædende Nydannelse, hvori hele Grundens Indside tager Del, bliver 
*) Sur la formation des feuilles. Annal, scienc. natur. IH Sér. Botanique. 
Tome XX. 1853. 
