156 
pladestilket. 8) Den parallele T. *): de nye Dele dannes ikke blot i 
Randen, men ogsaa paa Overfladen langs med begge Sider af Medianlinien 
(se Fig. 23, 2). — Det forekommer mig, at man mod Eich 1 ers Inddeling kan 
gjore den Indvending, at de Egenheder i Udviklingen, som ere lagte til 
Grund for de forskjellige Typer, langtfra alle have samme Værdi. Det 
Stængelagtige i Udviklingen, som udmærker den basifugale Typus med et 
blivende endestillet Væxtpunkt, staaer i en skarp Modsætning til alle de 
Typer, hvor det endestillede Væxtpunkts Virksomhed hurtig ophorer, og 
ligeledes til den Typus, hvor alle Bladets Dele udvikles samtidig; eller med 
andre Ord: der er tre Hovedtyper i Udviklingen: den basifugale, den 
basipetale og den simultane, og herunder kunne de andre indordnes 
som Modificationer. Den divergente, convergente, ternerende og den cy- 
cliske Typus gaa saaiedes ind under den basipetale**) og den parallele under 
den basifugale Typus. 
Man pleier sædvanlig at inddele Bladene i enkelte og sammensatte 
og adskiller da det enkelte og dybtdelte (snitdelte) Blad fra det sammensatte 
derved, at hos dette Afsnittene ere tilleddede til den fælles Bladstilk — 
Tilledningen betegnes ved en knudeformig Svulst —, og kun i dette Til¬ 
fælde betragtes Afsnittene som Smaablade. Denne Adskillelse frembyder 
som bekjendt ofte store Vanskeligheder i Praxis, og der er derfor mange 
Blade (t. Ex. mange Skjermplanters, Hyldens o. 1.), der af Nogle betegnes 
som snitdelte, af Andre som sammensatte. Wretschko***) har vist, at 
der i Udviklingen af Delenes fælles Stotte (Midtribben eller den fælles Blad¬ 
stilk) findes et sikkrere adskillende Mærke. Extensionsretningen eller den 
paa Cellernes Udvidning beroende Væxtretning af Midtribben hos det utvivl¬ 
somt enkelte Blad er nemlig saadan, at den enten aftager fra Spidsen mod 
Grunden eller fra Spidse og Grund henimod et mellem begge liggende 
Punkt; hos Bladstilken derimod er Extensionsretningen altid stængelagtig 
(se S. 153). Et Blad bor derfor kun betegnes som sammensat, naar Delenes 
*) Hvad Trécul kalder den parallele Typus er den samme, som af 
Eichler benævnes den simultane. 
**) Betegnelsen basipe tal tages saaiedes i en mere udvidet Betydning end 
sædvanlig, da der herunder indbefattes alle de Modificationer i Ud¬ 
viklingen, som have det tilfælles, at det endestillede Væxtpunkts Virk¬ 
somhed ikke varer ved under hele Bladets Udvikling. Denne Typus 
burde derfor maaske snarere betegnes som den begrændsede. 
***) Beitrag zur Entwickelungsgeschichte getheilter und gefiederter Blatt- 
formen. Sitzungsb. d. k. Akad. d. Wiss. math. naturw. Cl. I Abth. 
1864. 
