161 
Geranium silvaticum. t Axelblade 
ved Grunden af Bladet, som er 
afskaaret ved a. 2 Blomsterstilk, 
Blomsterne afskaarne ved a. 
b, b Dækblade. 
Fig. 34. er der nogle, som have mere blad- 
agtige Axelblade, som P. tricuspi - 
datum, paniculatum, crispum , andre 
derimod mere hindeagtige, som 
P. trifidum , og da gjor der sig ogsaa 
en tilsvarende Forskjel gjeldende i 
Dækskællene. 
Hos Humlen ere Han- og 
Hunplanten som bekjendt meget 
forskjellige baade i Blomsterstan¬ 
dene og med Hensyn til Dækskæl¬ 
lene. I den topformige Hanblom¬ 
sterstand have Dækskællene væ¬ 
sentlig Axelbladenes Karakter, me¬ 
dens de i den sammentrængte ax- 
formige Hunblomsterstand opnaa 
en betydelig Storrelse og derved be¬ 
virke denne Blomsterstands kogle¬ 
lignende Udseende. Saadanne „Kogleax 44 sidde i Regelen tre 
sammen i Hjornet af hvert Blad, men paa den ovre Del af Grenene 
dannes efterhaanden en endestillet, topformig Blomsterstand, 
idet Bladene blive mindre og tilsidst afloses af Dækblade. Axel- 
bladene ere hos Humlen interpetiolære, ganske som hos Kaffe- 
planterne, . eller de ere dannede ved Sammenvoxning af to Axel¬ 
blade, hvoraf hvert enkelt tilhorer et af de to modsatte Blade. 
I den topformede Blomsterstand bevare imidlertid Dækbladene 
ikke Bladenes Stilling, men de ere, navnlig i dennes overste Del, 
spredte, og de kunne som Folge heraf heller ikke vedligeholde 
Axelbladenes interpetiolære Karakter. Hvert Dækskæl er derfor 
ved de primære og secundære Grene repræsenterede ved to frie 
Skæl, svarende til to Axelblade. Det hændes ofte, at ikke alle 
Blomsterstandens Grene udvikles; der sidder da paa „Kogleaxets u 
Stilk flere golde Dækskæl (Fig. 35, 1 b —6 3 ), og ved de nederste 
af disse er der altid en lille rudimentær Plade (1 6, b 1 ). 
De nederste Dækskæl i „Kogleaxet a (1 d) danne Overgangen 
mellem de golde Dækskæl paa Stilken og de hoiere stillede store 
