179 
Hos Empetrum nigrum beskrives Blomsterne sædvanlig som 
enlige i Bladhjbrnerne*). • Her findes imidlertid kun tilsyneladende 
enlige Blomster med fem Forblade paa Blomsterstilken, men i 
Virkeligheden en hæmmet Blomsterstand**), i hvilken sædvanlig 
kun een, men undertiden ogsaa to eller tre Blomster komme til 
Udvikling. Af de fem skælagtige Blade, der almindelig betegnes 
som Forblade, ere kun de to med Bette henforte til disse, 
medens de tre ere Dækblade, saaledes som det sees af hos- 
staaende Diagram af Blomsterstanden. 
Fig. 48. Ax betegner Axen, fol Stottebladet, 
a, 6, c Dækblade, or,/S Forblade, 1,2,3 
Bægerbladene, 4, 5, 6 Kronbladene. In¬ 
denfor disse er baade Stovbladenes og 
Frugtbladenes Plads angiven, men kun 
den ene af disse Formationer udvikles 
i samme Blomst. * betegner den hæm¬ 
mede Endeknop. 
„Blomsterkop pen c6 hos Eu- 
phorbia tor vistnok med Rette betragtes 
som den mærkeligste og mest lærerige 
af alle hæmmede Blomsterstande. Storre 
Empetrum nigrum. Diagram 
af Blomsterstanden (efter 
Buchenau). 
Lighed m,ed en enkelt Blomst lader sig neppe tænke hos en 
Blomsterstand, saa at endog Linné her tog Skinnet for Virke¬ 
ligheden og i Blomsterkoppen saa en Blomst, ikke en Blomster¬ 
stand. Allerede Lamarck*** •***) ) og Jussieut) formodede den 
rette Sammenhæng, men det var R. Brown forbeholdt at finde 
Noglen til Tydningen ft), idet han viste, at den ovenfor Articula- 
tionen siddende Del af „Stovdrageren“ udvikles som en selv- 
*) Langes Haandbog o. s. v. S. 724. 
**) Buchenau: Der Bliithenstand von Empetrum. Bot. Zeit. 1862. 
297. . 
•***) Encyclopédie méthodique, Botanique. S. 413. 
f) Genera plantar. (1789). S. 386. 
•ff) Verm. Schrift. Bd. I. S. 56. 
12 
