180 
stændig Støvdrager, og at altsaa den under Articulationen sid¬ 
dende Del er en Blomsterstilk. Fra denne R. B r o w n s Tydning 
af Blomsterkoppen hos Euphorbia (1814) dateres med Rette 
Morgendæmringen for den Methode i Undersøgelsen, som forst i 
vor Tid har spredt sit fulde Lys over Morfologien. Hvad der 
endnu manglede i den fuldstændige Forstaaelse af denne eien- 
dommelige Blomsterstand er bleven tilfoiet af Ro ep er*), hvem 
Forklaringen af „Kjertlerne a som Commisuraldannelser skyldes, 
og af Wydler**), der viste, at Hanblomsterne danne hæmmede 
Svikkelkvaster***). — „K opdækket^ er dannet af fem til et 
krukkedannet, ti-lappet Svob forenede Dækblade. Hver anden af 
Lapperne danner en halvmaaneformet, 
farvet Kjertel, som ikke repræsenterer 
et selvstændigt Blad, men kun Dækbla¬ 
denes oventil paa en eiendommelig 
Maade omdannede Berøringsflader. En 
midtstillet, langstilket Hunblomst (en 
nogen, af tre Frugtblade dannet Stov- 
vei) begrændser Blomsterstandens Ho- 
vedaxe. Hanblomsterne, hver be- 
staaende af en nogen, paa en Stilk til- 
leddet og af et Dækskæl stottet Støv¬ 
drager, ere stillede i to Rækker i 
Hjornet af hvert af Kopdækkets Blade 
og udfolde sig i en Zikzaklinie, fra 
oven nedad eller nedenfra udad, hvoraf 
man er berettiget til at slutte, at de 
danne en hæmmet Svikkelkvast, hvis 
sympodialt sammensatte Axe ikke er 
*) Enum. Euphorb. S. 34. 
**) Linnæa. XVII. S. 409. — Flora. 1845, S. 452 og 1851, S. 433. 
***) Det danske Navn »Svikkel« eller »Svikkelkvast« for Tydskernes »Wickels- 
cincinnus, skyldes Cand. mag. Hoffmeyer. 
Fig. 49. 
Skematisk Fremstilling af 
Blomsterstanden hos JEu- 
phorbia. 1—5 og d l — d i 
Axer og Dækblade af for- 
skjellige Ordener. 
