182 
Begrebet „Dækblad^ er selvfølgelig ikke nogen relativ Bestem¬ 
melse i den Forstand, at et Blad, som ifolge sin Stilling, Form 
o. s. v. er Dækblad, skulde hore op med at være dette, fordi 
der ingen Blomst sidder i dets Hjorne*). Ligesom golde Støv¬ 
dragere, der antage Kronbladenes Form og Funktion (t. Ex. hos 
Scitamineerne), ligefuldt maa betragtes som Støvdragere, saa- 
edes vedblive de Blade, som ifolge deres Stilling og morfo¬ 
logiske Forhold maa opfattes som Dækblade, at henhdre til 
denne Formation, selv om deres Funktion forandres. Det 
er netop dette Forhold, som vil komme til Anvendelse i de føl¬ 
gende Afsnit af denne Afhandling, hvor det vil blive vist, at 
Dækbladene hos Conifererne overtage Stovbladenes og hos Cyca- 
deerne baade Stovbladenes og de ægbærende Blades Funktion. 
Efterskrift. I det forste Afsnit af denne Afhandling 
(S. 105) er der gjort gjeldende, at Støvdragerne altid opstaa ved 
Omdannelse af Bladorganer, medens Ægkjernen altid er en Axe- 
dannelse. Efter Undersøgelser, som ere fremkomne i den aller¬ 
seneste Tid**), synes der at være Grund til at antage, at Stov- 
sækkene hos Najas og Casuarina dannes af Axespidsen i Blomsten. 
Disse Planter ville saaledes gjore en Undtagelse fra den almin¬ 
delig gjeldende Regel for Støvdragernes Dannelse. 
*) Jevnfor: Botanisk Tidsskrift, andet Bind, S. 126; fremdeles: et Forsog 
paa Eristikens Anvendelse i den botaniske Kritik af Dr. phil. Heiberg, 
belyst af A. S. Orsted, S. 17, og ligeledes en Afhandling af R. Pe¬ 
dersen i Bot. Tidsskr., tredie Bind, S. 6. 
**) Magnus: Zur Morphologie der Gattung Najas. Bot. Zeit. 1869. 
S. 770. 
