10 
saa at de tilsidst danne et i Spidsen udskaaret, 8 Alm. 
langt Frugtblad (f. 20—22). Stbltebladet har nu mere antaget 
Dækbladets Karakter (f. 21), og de rudimentære Æg ere meget 
storre; desuden ere disse forsynede med en Vinge og ere i deres 
Form kun lidt forskjellige fra normale Æg (f. 22). Undertiden 
ere Æggene mindre og bestaae da af en lille Knude, omgiven 
af en ringformig Svulst (f. 20); de svare da ganske til de nor¬ 
male Ægs forste Udviklingstrin. 
3. Hvad endelig det tredie Exemplar af denne Alisdannelse 
angaaer, da stemmer det i sin ydre Form ganske overens med 
det foregaaende, men en nærmere Undersøgelse af de enkelte 
Dele viser, at det dog har mere tilfælles med den normale Kogle. 
Lidt ovenover Alidten af Skuddet have Stdttebladene antaget Ka¬ 
rakteren af Dækskæl (f. 23 —25), og i de kun 3 Alm. lange 
Knopper, som sidde i Hjornet af disse, ere i Reglen kun de to 
ydre Knopskæl tilstede — i en' enkelt Knop fandtes foruden 
disse endnu 3 Knopskæl (f. 23) —, der næsten uden Undtagelse 
ere forsynede med rudimentære Æg (f. 24—28). Op imod Spid¬ 
sen af Skuddet blive Dækskællene endnu lidt mindre og brune 
(f. 29), og Knopskællene voxe efterhaanden mere sammen 
(f. 27—28) og blive noget storre (7—8 Alm.). Paa de overste, 
af to sammenvoxne Knopskæl dannede Frugtblade ere Æggene 
endnu mere normalt udviklede end hos nogen af de foregaaende 
Alisdannelser (f. 27, 28, 30). 
Den tilbageskridende Aletamorphose, som gjor sig gjældende 
i de nys beskrevne Alisdannelser, bidrager i en ikke ringe Grad 
til at belyse Koglens og Kogleskællenes morphologiske Forhold; 
Alan synes nemlig heraf berettiget til at drage folgende Slutninger: 
1) Koglen opstaaer ved Omdannelse af et Skud, idet Slot¬ 
tebladene blive til Dækskæl og Knopperne til Kogleskæl*). 
*) At Koglen svarer til et Skud eller (jn lang, egentlig Gren bestyrkes 
ogsaa ved dens Stilling hos Fyrren. Hos denne sidde Koglerne nemlig 
altid i Enden af Aarsskuddet ligesom de egentlige Grene og afvexlende 
